POSTUPY ZPRACOVÁNÍ MÍSTNÍCH AKČNÍCH PLÁNŮ
Příloha č. 2 výzvy k předkládání projektů

Obsah
Úvod: Co přinese MAP řediteli školy a zřizovateli
1. MAP v kontextu OP VVV
Vize akce KLIMA
Soustava projektů akce KLIMA
2. Co je MAP?
Specifické cíle MAP
3. Hlavní přínos realizace místních akčních plánů
4. MAP na území správního obvodu obce s rozšířenou působností, respektující lokální partnertství
5. Role MAP při zacílení následné podpory projektů z OP VVV
6. Role MAP při zacílení podpory IROP a OP PPR
7. Základní rámec pro tvorbu MAP
8. Povinná opatření MAP
9. Doporučená opatření MAP
10. Průřezová a volitelná opatření MAP
11. Struktura dokumentu MAP
12. Principy projektu MAP
Složení partnerství a organizační struktura
Úrovně MAP
Proces přípravy a realizace MAP
Aktivita 0 – Příprava
Aktivita 1 – Akční plánování
Podaktivita A)  Rozvoj partnerství
Podaktivita B) Dohoda o prioritách
Podaktivita C) Akční plánování
Podaktivita D) Budování znalostních kapacit
Aktivita 2 – Realizace plánu
Aktivita 3 – Evaluace
Aktivita 4 – Řízení MAP
Podpora místního akčního plánování ze systémové úrovně
Přílohy
Příloha č. 1 Indikativní seznam šablon pro školy
Příloha č. 2 Indikativní výklad
Příloha č. 3 Seznam zkratek a výklad pojmů

Úvod: Co přinese MAP řediteli školy a zřizovateli 
Dosavadní zkušenosti z realizace systémových změn ve vzdělávání ukazují, že je nutné posílit přenos těchto změn na úroveň jednotlivých škol a ostatních organizací a institucí působící ve vzdělávání na místní úrovni. Decentralizace, která proběhla v regionálním školství, nebyla provázena budováním dostatečných odborných kapacit na středních úrovních řízení. 
Ze zjištění ČŠI, ale také projektů Agentury pro sociální začleňování (dále ASZ), organizace Člověk v tísni, ale i dalších, je zřejmé, že zřizovatelům (v případě ZŠ a MŠ jsou to zejména obce) často chybí vize rozvoje škol a že nemají koncepci vzdělávací politiky zejména ve vztahu k začleňování znevýhodněných dětí, potažmo k inkluzivnímu modelu vzdělávání, řízení a hodnocení kvality vzdělávání. To souvisí s neujasněným vztahem mezi zřizovatelem, školami a dalšími vzdělávacími zařízeními na území obce a s nejasností ohledně metodického vedení.
Mezi úrovní systémovou a školní tak existuje značná propast, která způsobuje, že dopad systémových změn není dostatečný a nepřispívá tolik ke zvýšení kvality vzdělávání. 
Aby bylo možné operačním programem výše zmíněné nedostatky řešit, bylo rozhodnuto, že prostřednictvím systému výzev a projektů bude na celé území ČR přenášena jednotná koncepce metodické podpory jak zřizovatelům, tak i jednotlivým školám.
Již v závěru realizace OP VK byly vyhlašovány výzvy, jejichž cílem bylo budování kapacit na úrovni zřizovatelů v jednotlivých územích. Jednalo se i o oblasti tradičně chápané jako velmi obtížné (například podpora sociálně znevýhodněných dětí a žáků a jejich začleňování do hlavního vzdělávacího proudu).
V roce 2015 tedy na území České republiky jsou obce, kde se podařilo během několika let vybudovat systém spolupráce mezi zřizovatelem, školami, vzdělávacími zařízeními, organizacemi poskytujícími sociální služby a dalšími partnery. Na základě této spolupráce a partnerství vznikla dohoda nebo model, jak největší problémy v území řešit a následně byly pro danou problematiku tyto aktivity přímo realizovány, nebo byly zpracovány a realizovány návazné projekty, kde byly konkrétní aktivity ve školách prováděny a došlo tím k zlepšení celého místního vzdělávacího systému.
Tento systém umožnil v některých případech odstranit selektivnost vzdělávací sítě, nebo připravit fungující systém podpory dětí a žáků ohrožených neúspěchem a zároveň celkově zvýšit kvalitu poskytovaného vzdělávání. Toto zjištění dokládají například zkušenosti z Krnova, kde díky několika, na sebe navazujícím, projektům, mohou konstatovat následující: „model funguje na škole již 30 měsíců. Většina pedagogů uvádí, že studijní výsledky žáků jsou lepší nebo výrazně lepší když dochází pravidelně do K9 . Dále tento systém oceňují jako přínosný pro kvalitu své práce. Celkem 15 pedagogů je v kontaktu s K9 minimálně 1x týdně, 4 pedagogové skoro každý den a 9 učitelů alespoň 1x za měsíc. Celkem 22 pedagogů chce zachovat systém ve stávající podobě a 13 by jeho činnost ještě rozšířila. Obecně se dá říci, že pozitivně a velmi podobně hodnotí systém  učitelé  I. i II. stupně ZŠ.
Ke konkrétním výsledkům patří snižování počtu žáků opakujících ročník, snížení počtu absencí, a lepší studijní výsledky žáků. V mateřských školách se zvýšil počet dětí ze sociálně znevýhodněného prostředí při zachování kvality poskytovaného vzdělávání.
Pravděpodobně nejdůležitějším výsledkem dlouhodobé podpory v území je však zvyšující se pozitivní hodnocení systémových kroků ze strany zřizovatelů, ředitelů i jednotlivých učitelů. A zvyšující se důvěra rodičů v kvalitu škol. Zlepšující se kompetence učitelů zvyšují jejich očekávání vzhledem ke vzdělávacím výsledkům žáků. Slovy jednoho ze zřizovatelů škol: „Velmi intenzívně vnímám, že z pozice zřizovatele nestačí pouze zajistit, aby „nepršelo do školy“. Je třeba podporovat školy v tom, aby v nich mohla nadále vládnout pozitivní a přátelská atmosféra. Je třeba zachovávat dobré vztahy mezi dětmi, v rodinách i mezi kolegy v učitelském sboru, aby z našich dětí mohli vyrůstat silní, sebevědomí a vyzrálí lidé.“ Toto pozitivní hodnocení potvrzuje i zřizovatel – obec Krnov - s vyšší mírou sociálně znevýhodněných rodin: „Na počátku podpory integrace žáků ze sociálně znevýhodněných rodin, byli někteří učitelé i ředitelé skeptičtí. Obávali se zhoršení situace ve třídách. Po pěti letech jak učitelé, tak ředitelé konstatují, že se obavy nenaplnily a situaci považují za stabilizovanou. Ve škole je bezpečno a ve třídách se dá bez problému vyučovat“.
V oblasti předškolního vzdělávání se nastavováním systémových opatření v 16 obcích České republiky zabýval projekt Pojďte do školky! „Pokud se podaří propojit tyto dva resorty (sociální služby a vzdělávání – vysvětlení autorů metodiky MAP) v rámci fungující platformy, můžeme docílit poskytování komplexní pomoci, která se z dlouhodobého hlediska pozitivně odrazí na celé společnosti“, poznamenala v úvodu brožury s názvem Doporučení pro systémové změny v oblasti předškolního vzdělávání pro město Chrudim vedoucí odboru sociálních věcí.
Aby mohly být tyto pozitivní změny nastartovány a následně podporovány, je v OP VVV navržen systém komplexní podpory. Na jeho začátku kromě systémových projektů (realizovaných z úrovně MŠMT) stojí i možnost pro jednotlivá území České republiky umožnit nastavení komunikace, spolupráce a vzájemné podpory mezi jednotlivými aktéry v území. Pro úroveň mateřských a základních škol jsou k rozvíjení procesů spolupráce určeny místní akční plány, které jsou součástí tzv. akce KLIMA. Hodnoty a principy akce KLIMA jsou popsány v následující kapitole Vize akce KLIMA. 
Chceme v našich školách rozvíjet motivující kulturu zaměřenou na maximální úspěch pro každého žáka a každého učitele a na trvalý pedagogický rozvoj celé školy.
Příprava a realizace MAP umožní v územích zapojit do diskuze o hodnotách akce KLIMA zejména ředitele mateřských a základních škol, ale i zřizovatele, školská zařízení, NNO a další partnery.
Výzva je koncipována tak, že umožní MAP zpracovat a realizovat nejen tam, kde jsou již v současnosti vytvořena partnerství škol se zřizovateli a dalšími vzdělávacími institucemi, organizacemi působícími ve vzdělávání a rodiči, ale také v území, která jsou v rozvoji spolupráce a strategickém plánování teprve na začátku, ale zároveň o tvorbu MAP v požadovaném partnerství projeví zájem. 
Metodika vychází z následujících zkušeností:
-	17 obcí, které mají zpracované plány rozvoje vzdělávání v území, které byly podpořeny v rámci výzvy č. 46 OP VK;
-	16 obcí, ve kterých byly zpracovány lokální koncepce předškolního vzdělávání v rámci projektu Pojďte do školky!, jehož cílem bylo podpořit zejména předškolní vzdělávání ohrožených dětí;
-	šesti  obcí, které byly podpořeny ve výzvě č. 47 OP VK, zaměřené na obce (zřizovatele), které v období od 1. 9. 2009 do 1. 9. 2013 provedly organizační změnu vzdělávací soustavy (nebo při takové změně spolupracoval s příslušným krajským úřadem jako zřizovatelem). Organizační změna spočívá v redukci počtu základních škol ve správním území, a to buď zrušením školy, nebo sloučením škol. Zrušení či sloučení se musí týkat buď školy vzdělávající podle RVP ZV LMP, nebo školy vzdělávající podle RVP ZV s vyšším než 25% zastoupením žáků se SVP;
-	čtyř měst zapojených do iniciativy „Města vzdělávání“;
-	dvou svazkových škol;
-	projektu nadace Open Society Fund (dále OSF) Školská inkluzívní koncepce Karlovarského kraje;
-	iniciativy Města vzdělávání;
-	činnosti Agentury pro sociální začleňování, která ve spolupráci s obcemi napomáhá sestavování strategických plánů sociálního začleňování - 30 obcí, se kterými v současné době spolupracuje Agentura pro sociální začleňování a mají (nebo v roce 2015 budou mít) identifikované potřeby ve strategických plánech sociálního začleňování a budou zapojeny do koncentrované podpory MMR, MPSV a OP VVV již v roce 2015;
-	projekt OP VK Vzdělávací koncepce, realizovaný Člověkem v tísni - brožura  „Pasivita, břemeno nebo výzva? Role zřizovatele ZŠ při zajišťování rovnosti ve vzdělávání“;
-	zkušenosti z projektu „MAS jako nástroj spolupráce obcí pro efektivní chod úřadů“, realizovaného v rámci OP LZZ a činnost MAS. Jako významný iniciátor partnerství ve  správních obvodech ORP byly identifikovány místní akční skupiny. Jejich role je významná pro aktivní rozvoj venkovských území. Každá MAS zpracovává v roce 2015 základní strategii pro rozvoj vzdělávání. Některé místní akční skupiny již vytvořily funkční partnerství zaměřené na kvalitu vzdělávání, například MAS Blaník.

1. MAP v kontextu OP VVV

Prioritní osa 3 je postavena na základní tezi, že klíčovým článkem kvality škol jsou motivovaní a kompetentní učitelé a ředitelé (Strategie 2020).

Vize akce KLIMA
Realizace místních akčních plánů je součástí tzv. akce KLIMA, která je soustavou aktivit jdoucích napříč všemi specifickými cíli Prioritní osy 3 OP VVV. KLIMA je akronym shrnující podstatné složky kvality škol - Kultura učení, Leadership, Inkluze, Metodická podpora učitele (Mentoring), Aktivizující formy učení. 
Chceme v našich školách rozvíjet motivující kulturu zaměřenou na maximální úspěch pro každého žáka a každého učitele a na trvalý pedagogický rozvoj celé školy.
Úspěch může být dosažen tím, že  učitelé/lídři věří, že úspěch či selhání dětí a žáků závisí na tom, co učitelé/lídři dělají nebo naopak nedělají. To znamená, že učitelé jsou nositeli kultury učení ve třídě a tedy možnými nositeli změny. 
Ve školách, které se do akce KLIMA zapojí, chceme postupně dosahovat podstatného zlepšení na úrovni žáků a na úrovni školní kultury. Zejména pro školy a jejich zřizovatele bude uplatňována podpora spolupráce a vzájemná výměna zkušeností. Cílem je zvyšování kolektivní schopnosti zlepšovat výsledky dětí a žáků a zároveň snižovat nerovnosti a podpora profesních společenství. 

Předložené projekty budou společně usilovat o to, aby:
-	učitelé byli ochotni více uvažovat a diskutovat o učení se než o vyučování,
-	hodnocení má přinášet zpětnovazební informace využitelné učitelem i žákem pro další výuku a učení,
-	učitelé/lídři chtěli přijímat zodpovědnost za budování pozitivních vztahů ve třídách/sborovnách a dostali k tomu potřebnou podporu,
-	si učitelé/lídři byli v každém jednání vědomi toho, že při zejména ve vzdělávání chyba neznamená selhání, ale příležitost k učení se. 

Filozofií akce KLIMA je omezený počet vzdělávacích cílů vzájemně propojených a sladěných v soustavě projektů a výzev.
ZAPOJENÍ NEFORMÁLNÍHO A ZÁJMOVÉHO VZDĚLÁVÁNÍ
Kulturu motivující k maximálnímu úspěchu každého žáka je potřeba rozvíjet i ve spolupráci škol s organizacemi poskytujícími neformální a zájmové vzdělávání tak, aby se využil místní potenciál pro rozšíření příležitostí pro učení se žáků, nebo pro sdílení a výměnu dobrých zkušeností mezi pedagogickými a dalšími pracovníky jednotlivých sektorů vzdělávání. 

Soustava projektů akce KLIMA

Základ je položen prostřednictvím systémových projektů (IPs).
Systémové projekty jsou navrženy tak, aby pokrývaly klíčové oblasti (hodnocení, kariérní systém učitelů a pedagogický leadership, podpora základních gramotností, podpora dětí a žáků ohrožených školním neúspěchem). Jeden ze systémových projektů, zaměřený na leadership, bude také garantem MAP.

Na systémové projekty navazují krajské a místní akční plány, jejichž úkolem je naplnění územní dimenze v OP VVV a IROP a realizace aktivit, které budou základem pro naplňování Specifických doporučení Rady EU pro ČR v těchto oblastech:
•	Zkvalitnění řízení ve vzdělávání
•	Zvýšení kvality vzdělávání 
•	Dlouhodobé plánování jako hlavní prvek řízení škol.

Dalším úkolem krajských a místních akčních plánů je naplnění koordinačních mechanismů, ukotvených v Dohodě o partnerství: „V oblasti regionálního školství bude velká část intervencí zajištěna prostřednictvím sběru a vyhodnocení specifických potřeb na regionální a místní úrovni. Tyto potřeby budou zahrnuty ve spolupráci s partnery v území do krajských a místních akčních plánů rozvoje vzdělávání, které budou sloužit pro koordinaci a zacílení výzev v OP VVV (PO 3) a IROP (PO 2) a OP PPR (PO 4) a posílení územní koncentrace investic. Prostřednictvím akčních plánů bude řízena synergie OP VVV, IROP a OP PPR.“ 

2. Co je MAP?
MAP je Místní akční plán vzdělávání, který bude prioritně zaměřen na rozvoj kvalitního a inkluzivního vzdělávání dětí a žáků do 15 let. Zahrnuje oblasti včasné péče, předškolního a základního vzdělávání, zájmového a neformálního vzdělávání. Tomuto zaměření odpovídá území realizace i výběr partnerů pro realizaci MAP a zaměření sběru dat. 

Specifické cíle MAP
Cílem MAP je zlepšit kvalitu vzdělávání v mateřských a základních školách tím, že bude podpořena spolupráce zřizovatelů, škol a ostatních aktérů ve vzdělávání, to znamená společné informování, vzdělávání a plánování partnerských aktivit pro řešení místně specifických problémů a potřeb. Tato spolupráce povede k:
•	Systémovému zlepšení řízení mateřských a základních škol prostřednictvím začleňování dlouhodobého plánování jako nástroje ke kvalitnímu řízení škol.
•	Sdílenému porozumění cíli: orientace na kvalitní a inkluzivní vzdělávání.
•	Podpoře škol se slabšími výsledky a rozvoji potenciálu každého žáka.
•	Dostupnosti kvalitního vzdělávání každého dítěte / žáka v inkluzívní škole.
•	Zlepšení spolupráce v území a využívání místních mimoškolních zdrojů pro rozvoj vzdělávání dětí a žáků, a zlepšení spolupráce s rodiči.
3. Hlavní přínos realizace místních akčních plánů
Vybudování udržitelného systému komunikace mezi aktéry, kteří ovlivňují vzdělávání v území. Vzniklá partnerství napomáhají zkvalitňování vzdělávání zejména v místních mateřských a základních školách, ale také k řízenému rozvoji dalších služeb na podporu vzdělávání dětí a mládeže.  
Místní akční plán stanovuje priority a jednotlivé kroky nutné k dosažení cílů vzdělávací politiky v území na základě místní potřebnosti a naléhavosti, lokálních přínosů a podloženosti reálnými daty a analýzami z území (evidence based). Je zpracováván ve spolupráci s partnery v území.
Očekávané výstupy MAP
Očekávaný výstupem místního akčního plánu je dohoda o prioritách vzdělávací politiky v území, tzv. Strategický rámec a dále soubor aktivit, ve kterých se navrhují konkrétní řešení místních problémů v dohodnutých prioritách.
Aktivity plánované v MAP nemusí být vždy popisovat následný projekt. Do aktivit naplánovaných v MAP patří i návrh jednoduchých aktivit, která přispějí ke zkvalitnění koordinace a spolupráce v zájmu dětí a žáků, kde nároky na financování jsou velmi malé. 
V plánu mohou být navržené i aktivity, které jsou následně uplatnitelné v žádostech o podporu ze strany nadací, místních samospráv, nebo krajských a státní dotačních programů, nebo jiných operačních programů. 
Výstupem MAP mohou být i plánované aktivity cílené mimo resort školství – například do oblasti sociálních služeb, pokud je potřebné zvýšit jejich dostupnost, kvalitu nebo spolupráci v zájmu rozvoje vzdělávacího potenciálu dětí a žáků, nebo poskytují například preventivně výchovné aktivity. 

Vedlejším cílem procesu místního akčního plánování je podpora sběru informací pro přípravu výzev územně zaměřených OP VVV, výzev ve specifickém cíli 2.4 IROP a 4.1 OP PPR a popř. pro krajské akční plány. Sběr informací bude provádět ze strany řídícího orgánu OP VVV na základě sběru výsledků centralizovaného dotazníku pro analytickou část a na základě výstupů plánů, které budou zasílány v monitorovacích zprávách z projektů.

4. MAP na území správního obvodu obce s rozšířenou působností, respektující lokální partnertství 

Území v hranicích spádového obvodu obce s rozšířenou působností
Pro realizaci MAP bylo jako území dopadu zvoleno území obce s rozšířenou působností. 
Na území musí dojít k dohodě, kdo za dané území podává projekt na tvorbu MAP. Za jedno území se předkládá pouze jeden projekt.

Realizátor projektu musí vytvořit místní akční plán tak, aby se týkal celého území v hranicích správního obvodu obce s rozšířenou působností. Proto se při předkládání projektové žádosti posuzuje povinná příloha dokladující zapojení zástupců škol v území s potvrzením zřizovatele a to: 

a)	v případě, že je žadatelem ORP - musí být deklarováno zapojení zástupců minimálně 70% škol (podle RED IZO), které jsou zřizovány obcí s rozšířenou působností v území dopadu projektu  a zároveň alespoň 70% škol, které zřizují jiní zřizovatelé než obec s rozšířenou působností v území dopadu projektu, pouze za předpokladu, že takové školy v území jsou. 
b)	v případě ostatních oprávněných žadatelů: musí být deklarováno zapojení zástupců minimálně 70% škol (podle RED IZO) zřizovaných na území obce s rozšířenou působností.

Mezi školy, které realizátor projektu osloví pro zjištění zájmu o zapojení do projektu, patří:
•	základní školy 
•	mateřské školy
•	základní školy, tzv. praktické
•	mateřské školy speciální - samostatně zřízené pro děti se zdravotním postižením
•	základní školy speciální  - samostatně zřízené pro žáky se zdravotním postižením

Pokud jsou školy pod jedním ředitelstvím (například mateřská a základní škola), jsou pod jedním číslem RED – IZO a započítávají se právě jedenkrát.

Zapojené školy nemusí být finančními nebo nefinančními partnery projektu.

Spolupráce se zapojenými školami musí probíhat podle principu zapojení veřejnosti, to je realizátor projektu MAP je školy zapojí 
-	minimálně tím, že je bude pravidelně informovat zasíláním informačního materiálu
-	aktivně informovat na společných nebo individuálních jednáních
-	konzultovat s nimi – tj. sbírat od nich připomínky, zjišťovat jejich postoje a stanoviska ke vznikajícímu a finálními plánu
-	zapojí jejich zástupce přímo do pracovních skupin nebo řídícího výboru, aby se mohly přímo podílet na vytváření návrhů v MAP.

Spolupráce v území je základem pro vytváření MAP: proto realizátor projektu dokládá existenci Řídícího výboru a spolupráce nejpozději v první monitorovací zprávě: popis vzniku partnerské spolupráce s ostatními subjekty, reprezentativnost partnerství, popř. další dokumenty podporující princip zapojení dotčené veřejnosti. 

Školy, které nebudou zapojeny přímo do projektu MAP, nebudou vyloučeny z dalších možností podpory formou šablon, ani z jiných výzev OP VVV. 

Upozorňujeme však na to, že podmínkou realizace investičních projektů škol z IROP/OP PPR je soulad předkládaného projektu se schváleným Strategickým rámcem MAP (tato podmínka neplatí pro oblast předškolního vzdělávání a investice do inkluzivního vzdělávání). Zapojení do projektu však dává školám výhodu - příležitost spoluvytvářet plán území a navázat spolupráci s ostatními partnery pro následné projekty.  

Vymezení hranice pro realizaci MAP potvrdí Regionální stálá konference. Při formálním hodnocení projektové žádosti se posuzuje soulad území dopadu uvedeného v žádosti o podporu s územím uvedeným v usnesení Regionální stálé konference (povinná příloha projektové žádosti).

MAP na území hlavního města Prahy

Pro hlavní město Praha je odpovídajícím územím městská část vykonávající přenesenou působnost podle Statutu hlavního města Prahy (celkem 22).

Žadatelem je městská část. 

Vymezení hranice MAP na území hl. m. Prahy potvrzuje magistrát hl. m. Prahy. Při formálním hodnocení projektové žádosti se posuzuje soulad území dopadu uvedeného v žádosti o podporu s územím uvedeným v Potvrzení Magistrátu hl. města Prahy (povinná příloha projektové žádosti).

Respektování lokálních partnerství 
Základním principem je, že MAP vznikající na území správního obvodu ORP respektuje již vytvořená lokální funkční partnerství. Respektování lokálních partnerství umožňují tato pravidla: zohlednění místních strategií, dílčí části MAP a možnosti změny hranice pro MAP.
V případě, že na území MAP již existují hotové/rozpracované strategické dokumenty, jejichž součástí je oblast vzdělávání a školství, je možné tyto dokumenty při tvorbě MAP použít. Je na rozhodnutí partnerství MAP, zda tyto dokumenty použije celé a integruje je do struktury MAP nebo jen použije jejich části. Je dokonce možné, aby v území MAP existovalo více strategických dokumentů, v takovém případě však MAP musí vytvořit a popsat koordinační a informační mechanismy na úrovni MAP, aby nedocházelo k překryvům strategií a duplicitám opatření/aktivit.
MAP se může skládat z dílčích strategií, pokud tyto řeší rozdílné potřeby různých částí území/typů škol dle možnosti využít vnitřní členění MAP Dílčími částmi mohou být samostatné strategie pro různé části území, již existující strategie, které jsou pak svodně součástí MAP.

a) Zohlednění místních strategií na menších územích, než je správní obvod ORP
Na úrovni MAP dojde k propojení dílčích strategických priorit, které již byly v území vytvořeny. Strategické priority již definované na území budou základem pro strategický rámec místního akčního plánu. Do místního akčního plánu je potřeba přenést strategické záměry, které byly dosud vytvořeny v území, zejména: 
-	školské koncepce v území spádového obvodu ORP (včetně těch vytvořených v projektech OP VK, např. ve výzvách 43, 46, 47);
-	schválené strategie dobrovolných svazků obcí;
-	strategie CLLD na území MAS ležících na území; 
-	strategií sociálního začleňování zasahující sociálně vyloučené lokality v území;
-	strategie rozvoje svazkových škol
-	popř. další strategické dokumenty, které na daném území již existují.

b) Dílčí části MAP
Členění MAP do dílčích částí znamená, že existuje jeden projekt MAP, vytváří se jeden místní akční plán a ten může mít více dílčích částí:
•	Například část MAS + město, nebo sever/ jih, případně město + venkov + sociálně vyloučená lokalita (ve které probíhá projekt v rámci Koordinovaného přístupu v sociálně vyloučených lokalitách), apod. 
•	Při přípravě MAP je také možné využít zkušeností větších území správních obvodů ORP , které zapojily desítky škol v tzv. klastrech škol, spolupracujících při akčním plánování. 

c) Možnosti změny hranice MAP
Pokud je nutné, z důvodů přirozených lokálních funkčních partnerství, aby hranice MAP byla rozšířena nebo zúžena o jednotlivé školy, které leží v jiném území ORP, je to možné po dohodě se sousedním územím ORP. 

Tato situace může nastat také v případě, že pokud je na území správního obvodu ORP škola, která je spádová pro obce v území jiného správního obvodu ORP. 

V některých výjimečných případech správních obvodů ORP, která jsou řídce osídlena, je možné provést i spojení dvou území správních obvodů ORP. 

Právě tyto změny musí být potvrzeny a v souladu s Přílohou projektové žádosti - Potvrzení Regionální stálé konference nebo Magistrátu hl. města Prahy (povinná příloha projektové žádosti).

d) Zohlednění strategií na vyšších územních úrovních:
-	Dlouhodobý záměr vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy kraje, ve kterém se nachází MAP. Případně Dlouhodobý záměr vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy hlavního města Prahy, pokud je MAP zpracováván na území hlavního města Prahy.
Pokud jsou pro dané území relevantní, jsou to i 
-	strategické záměry velkých měst, která zpracovávají Integrované plány rozvoje území (IPRÚ);
-	strategické záměry městských aglomerací, které zpracovávají Integrované teritoriální investice (ITI) 
-	popř. další strategické dokumenty, které na daném území již existují.
Zástupci IPRÚ a ITI jsou povinnými partnery v MAP, tam kde se území překrývají.
MAP a ITI/IPRÚ by se neměly překrývat 1:1, do jisté míry by pak postrádal smysl. Základním územím pro MAP je správní obvod ORP s tím, že funkční vymezení území může upravit RSK. Území ITI a IPRÚ většinou mají centrální ORP (či několik), na okrajích těchto území jsou území SO ORP většinou "rozpůlena". Je proto více než žádoucí, tato ORP měla vlastní MAP odděleně od ITI / IPRÚ. Tím samozřejmě nejsou vyloučeny provazby, zajištěné zastoupením ITI/IPRÚ jako povinných partnerů MAP.

5. Role MAP při zacílení následné podpory projektů z OP VVV 
Místní akční plánování se musí zaměřit na navrhování aktivit pro zlepšení kvality a inkluzivity vzdělávání. Výstupy MAP mohou sloužit jako podklad pro konkretizaci návazných projektů, které mohou být financované z různých zdrojů (místních, krajských, státních, evropských), podle jejich povahy a dostupnosti zdrojů. Smyslem MAP není plánovat pouze návazné projekty pro OPVVV, IROP nebo OP PPR.
Vedlejším produktem MAP, který sleduje Řídící orgán OP VVV, jsou informace, na základě kterých budou zacíleny výzvy pro podporu „aktivit škol“ a „aktivit spolupráce“. ŘO OP VVV bude sledovat postupné výstupy z MAP pro zacílení výzev na podporu navazujících projektů. 
Návrhy „aktivit spolupráce“ se stanou podkladem pro zacílení výzev OP VVV pro předkládání navazujících projektů na podporu spolupráce na územích, kde tyto aktivity spolupráce byly navrženy. Jde o tzv. projekty „partnerství a sítě“ na místní úrovni.

V OP VVV budou školy podpořeny především prostřednictvím projektů zjednodušeného financování, tzv. šablon, s alokací umožňující podporu každé škole. Pro aktivity škol jsou již předem připravené návrhy šablon (viz Příloha č. 1), ale ŘO OP VVV očekává i další návrhy z praxe – na  základě sběru údajů z MAP. Přínosem MAP je zejména možnost naplánování budoucí spolupráce a koordinace škol pro návazné projekty, které budou financovány formou šablon. 
Školy, které se přímo plánování neúčastní, nebudou z podpory pomocí šablon, případně vyloučeny a mohou být zapojeny i do projektů „partnerství a sítě“.
Hodnocení a výběr navazujících projektů ve výzvách bude probíhat standardně podle pravidel OP VVV. Role samotných obcí s rozšířenou působností nebude v MAP povyšována nad ostatní obce. Obce s rozšířenou působností samotné nebudou prostřednictvím MAP vybírat projekty škol a školských zařízení, které zřizují, nebo které zřizují jiné obce v území správní působnosti obce s rozšířenou působností. Tento přístup by neodpovídal danému právnímu stavu, kdy obce jsou si ve věcech zřizování mateřských a základních škol rovny.
Partnerství pro přípravu MAP bude rovnoprávné a bude vytvářet prostor a podporu pro vytváření společných projektů (zejména projekty „partnerství a sítě“) partnerů na území, přičemž budoucí příjemci těchto projektů mohou být různí.
Základem podpory škol v následných projektech jsou „aktivity škol“, které budou popsány v MAP. Tyto následné projekty budou podpořené následných projektech se zjednodušeným financováním (tzv. šablony), viz Příloha č. 1.

Intervence z OP VVV v oblasti regionálního školství budou dále podpořeny formou koncepčních projektů, projektů partnerství a sítě a šablonami. Tyto intervence budou reflektovat klíčová témata OP VVV v plošném zaměření.

Zároveň, budou vyhlašovány i další výzvy podporující prioritní témata, do kterých se školy mohou zapojit, i mimo MAP .

6. Role MAP při zacílení podpory IROP a OP PPR
Místní akční plány budou sloužit jako efektivní nástroj pro řízení/cílení intervencí/výzev z IROP/OP PPR: koordinace investičních akcí a podpora řízení efektivního využití investic v území s tím, že v IROP/OP PPR je soulad s akčními plány rozvoje vzdělávání specifickým kritériem přijatelnosti v oblasti základního vzdělávání. Tato podmínka neplatí pro investice do předškolního vzdělávání a investice do oblasti inkluzivního vzdělávání.
Zároveň je třeba dle doporučení EK k OP VVV, IROP i OP PPR dobře odůvodnit investice do škol a dalších vzdělávacích institucí v území – i proto MAP sehraje důležitou roli. Identifikací prioritních oblastí podpory umožní lépe specifikovat témata pro jednotlivé projekty a zajistit tak požadovanou míru koncentrace. Zásadní je prokázání souladu s prioritami MAP v daném území. 

Investice do rozvoje kapacit základních škol
Do informací v agregovaných MAP budou konkrétně zohledněny výsledky dotačního programu MŠMT na zvyšování kapacit ZŠ. Projekty doporučené z výzvy tohoto dotačního programu pro realizaci prostřednictvím IROP – zde je potřebnost v území doložena (demografický vývoj, doklad o prodiskutování v území (spádová oblast nebo svazek obcí) – v identifikovaných potřebách škol v agregovaném MAP budou označeny jako územně potřebné. Je však nutné splnit pravidla IROP: základní škola musí být v území s identifikovanou sociálně vyloučenou lokalitou, kde zvyšování kapacit školu vede ke snížení průměrného počtu dětí na třídu tak, aby bylo možné lépe zavádět inkluzivní vzdělávání (splní kritérium přijatelnosti v IROP).
Proces je přehledně popsán v kapitole Investiční priority, str. 35. 

7. Základní rámec pro tvorbu MAP
Pro zpracování MAP jako prvotní vstup slouží dotazníkové šetření, které bude zaměřeno na prioritní i volitelné oblasti MAP. Toto šetření bude realizováno systémovou podporou plošně mimo vlastní realizaci projektu MAP. Realizační tým MAP bude mít výsledky šetření k dispozici pro další práci. Dotazník bude připraven v souladu s nástrojem Kvalitní škola a nástroji pro podporu gramotností, které jsou připravovány v IPn NIQES. Základním vstupem pro zpracování MAP jsou tedy takto zjištěné potřeby škol a vzdělávacích zařízení na území, pro které se MAP zpracovává.  

Výstupem systémové podpory z plánů aktivit a dotazníkového šetření na úrovni jednotlivých škol (včetně požadavků na investice) – na celém území ČR – jsou sebrány informace, které jsou základem tzv. agregovaných MAP. Agregovaný MAP je úvodní fází analytické části tvorby MAP. Agregovaný MAP obsahuje pouze sebrané údaje o potřebách a plánovaných aktivitách škol formou dotazníkového šetření, na každém území MAP 

Na území, kde již bude vytvořeno funkční partnerství, budou předávány agregované informace ze škol (ZŠ a MŠ) a dalších vzdělávacích zařízení o identifikovaných potřebách s uvedením explicitních informací o identifikovaných potřebách jednotlivých škol v oblasti investic (IROP) – jako podklad pro tvorbu územních MAP. 

Úkolem partnerské platformy na těchto územích je především tyto potřeby v rámci místního akčního plánování vyhodnotit a prioritizovat v návaznosti na strategické záměry již existujících funkčních partnerství v území (prioritizace, spádovost, efektivita využití a vytíženost se zajištěním kvality ve vzdělávání) a zapracovat do MAP následně tyto prioritizované potřeby. 

Proto budou kromě dotazníkového šetření tyto potřeby a plány zjišťovány v aktivitách MAP, které souvisí se společným  plánováním, se síťováním a vzájemným učením škol, a také prostřednictvím komunikace mezi školami a dalšími partnery.
V případech tvorby MAP na území, kde funkční partnerství bude tvořeno až v průběhu roku 2015/2016 a dále, budou základem tvorby agregované MAP (které budou na tato území předána v rámci systémové podpory) a v průběhu tvorby územních akčních plánů budou průběžně získávány informace po každé etapě tvorby, ze kterých již bude možné identifikovat témata pro intervence v OP VVV a  intervence do IROP/OP PPR. Tvorba MAP je členěna do jednotlivých fází, výstupy z těchto fází již mohou identifikovat témata intervencí pro OP VVV a informace k intervencím z IROP/OP PPR.

8. Povinná opatření MAP
Cílem místního akčního plánování je podpora rozvoje potenciálu a osobnosti každého dítěte a žáka ve věku do 15 let.  Hlavní důraz je kladen na podporu dětí a žáků ohrožených školních neúspěchem. 
Každý místní akční plán rozvoje vzdělávání bude ve výsledku obsahovat všechna tři povinná opatření:
Opatření 1. Předškolní vzdělávání a péče: dostupnost – inkluze – kvalita
Opatření 2. Čtenářská a matematická gramotnost v základním vzdělávání
Opatření 3. Inkluzivní vzdělávání a podpora dětí a žáků ohrožených školním neúspěchem
9. Doporučená opatření MAP
Jde o zpracování opatření a naplánovaní konkrétních aktivit, které budou následně podkladem pro upřesnění krajských akčních plánů. Zájem jednotlivých škol/celého území o podporu těchto témat formou spolupráce se středními školami a dalšími aktéry bude zmapován a informace budou předávány zpracovatelům KAP k využití při přípravě projektů typu partnerství a sítě na území krajů.

•	Rozvoj podnikavosti a iniciativy dětí a žáků
•	Rozvoj kompetencí dětí a žáků v polytechnickém vzdělávání (podpora zájmu, motivace a dovedností v oblasti vědy, technologií, inženýringu a matematiky „STEM“, což zahrnuje i  EVVO)
•	Kariérové poradenství v základních školách

10. Průřezová a volitelná opatření MAP

Jde o zapracování průřezových a volitelných témat do udržitelné a dostupné plánované nabídky aktivit školního a mimoškolního vzdělávání pro rozvoj osobnosti, kompetencí, zájmu a nadání každého dítěte a žáka („Zažít úspěch“).

V těchto plánovaných aktivitách musí být vždy zahrnuto:
-	začleňování dětí a žáků s potřebou podpůrných opatření do těchto aktivit;
-	zajištění finanční dostupnosti zavedených aktivit i po ukončení projektu po dobu minimálně 2 let.

Obsahem plánovaných aktivit může být: 
-	smysluplné trávení volného času, prázdnin, zapojování a rozvoj mimoškolních zdrojů a prostředí pro vzdělávání dětí a žáků;
-	programy neformálního a zájmového vzdělávání rozšiřující nabídku vzdělávání pro rozvoj kompetencí dětí a žáků o oblasti vědy a technologií – polytechnické vzdělávání, digitálních kompetencí, aktivní používání cizího jazyka, podnikavosti a iniciativy dětí a žáků, kulturního povědomí a vyjádření dětí a žáků.

Zaměření aktivit s náměty pro inspiraci: 
•	Rozvoj digitálních kompetencí dětí a žáků
•	Rozvoj kompetencí dětí a žáků pro aktivní používání cizího jazyka
•	Rozvoj sociálních a občanských kompetencí dětí a žáků
•	Rozvoj kulturního povědomí a vyjádření dětí a žáků
•	Aktivity související se vzděláváním mimo OP VVV, IROP a OP PPR

11. Struktura dokumentu MAP
Každý místní akční plán bude členěn do této struktury a obsahovat 3 povinná opatření s možností volby doporučených a volitelných opatření:
1. Analytická část
2. Strategický rámec MAP
3. Opatření
Každé opatření bude zpracováno v následující struktuře:
•	Odůvodnění výběru opatření na základě místní analýzy
o	Cíl opatření: čeho chceme dosáhnout v tomto opatření
•	popis cíle
o	Popis kroků k naplnění cíle – 3 typy aktivit (detailně viz níže)

•	Aktivity jednotlivých škol   
•	Aktivity spolupráce 
•	Infrastruktura 

3 typy aktivit jako výstup MAP:
Aktivity škol
Popisují, jaké aktivity na podporu vzdělávání žáků a učitelů se plánují na úrovni škol. První informace o potřebných aktivitách bude vyplývat již z úvodního z dotazníkového šetření mezi školami. Popis aktivit škol vzniká na území MAP zejména agregací dotazníkového šetření ze škol. Školy budou těchto aktivitách podpořeny jednotlivě v projektech v rámci zjednodušeného financování, formou šablon (indikativní seznam je uveden v Příloze č. 1.). Finální seznam bude veřejně k dispozici nejdéle v dubnu 2016). 
V rámci MAP mohou být navrženy další aktivity a případně budou plány aktivit škol sloužit jako základ pro přípravu nových šablon pro další výzvu.
MAP je mimo jiné příležitostí pro rozvoj spolupráce a koordinace škol při využívání šablon.
Aktivity spolupráce
Jde o povinný výstup „územních“ MAP v projektech MAP a MAP+ (není povinné pro projekty preMAP).
Aktivity spolupráce jsou vhodným podkladem pro konkretizaci návazných projektů, které mohou být financované z různých zdrojů (místních, krajských, státních, evropských), podle jejich povahy a dostupnosti zdrojů. Využití informací z MAP pro zacílení výzev v OPVVV je popsáno v kapitole Role MAP při zacílení následné podpory projektů z OP VVV a dalších zdrojů
Vytváření aktivit spolupráce je více náročné na čas a zapojení pracovníků škol.  Motivací pro zapojení pracovníků škol je finanční odměna a následná realizace naplánovaných aktivit spolupráce. Uznatelnými náklady projekty je finanční ohodnocení zapojených pracovníků škol. 
„Aktivity spolupráce“ budou zaměřeny na plnění Opatření zejména těmito způsoby:
-	společné využití odborníka na podporu škol a vzdělávacích zařízení pro inkluzivní vzdělávání (např. školní psycholog),
-	společné vzdělávání ředitelů a vedení škol sdílení zkušeností, vzájemné informování,
-	ve vhodných případech společné vzdělávání vedení škol i dalších vzdělavatelů,
-	společné vzdělávání a sdílení zkušeností pedagogických pracovníků a dalších vzdělavatelů, (pracovníků s dětmi a mládeží), 
-	vyhledávání, vzdělávání a podpora spolupráce místních vynikajících pedagogických pracovníků a dalších vzdělavatelů jako budoucích mentorů a vzdělávacích lídrů a pro budování expertní základny v území,
-	společné vzdělávání ředitelů a zřizovatelů, podpora kvality práce ředitele ze strany zřizovatele,
-	spolupráce škol (spolupráce se středními školami), a rodičů, zařízení zájmového nebo neformálního vzdělávání, zaměstnavatelů, pedagogických fakult, nebo dalších aktérů na podporu vzdělávání, veřejnosti v tématech identifikovaných v území,
-	spolupráce škol, vzdělávacích zařízení a sociálních služeb v tématech identifikovaných v území.
Každá „aktivita spolupráce“ bude obsahovat tento popis: cíl aktivity, popis aktivity, území dopadu, odpovědnou osobu, partnery, časový pán realizace, odhad finančních nákladů, počet a typ škol zapojených v rámci práce s cílovou skupinou, zdroje financování, způsob financování. 
Pokud je to potřeba, bude popis aktivity spolupráce obsahovat také upozornění na aktivity nebo projekty v území, které jsou komplementární, nebo vyžadují koordinovaný přístup, tak aby bylo možné na úrovni  řídících orgánů koordinovat časový průběh výzev k předkládání projektů.
Při přípravě aktivity spolupráce projektový manažer vždy vyhledá a osloví v území ke spolupráci alespoň 3 školy, které dosud nebyly v partnerských projektech zapojeny a podpoří jejich zapojení, pokud budou mít o spolupráci zájem.
Při přípravě aktivity spolupráce projektový manažer aktivně vyhledá školy, které již připravují samostatně projekt, realizují, nebo plánují zapojit se do projektů podporující spolupráci škol, tak aby nedocházelo k dublování aktivit a aby byl maximálně využit potenciál území. 
Infrastruktura pro vzdělávání
Popisuje, jaké investice do infrastruktury jsou potřeba a jak přispívá infrastruktura k naplnění cílů opatření. Částečně může popis aktivit v infrastruktuře vyplývat z dotazníkového šetření.  V případech vyjmenovaných v části „Role MAP při zacílení podpory IROP a OP PPR“ však bude místní akční plán obsahovat také údaje o uzavřené dohodě o spolupráci (viz kapitola Investiční priority). Potřebnost infrastruktury pro vzdělávání musí být jasně odůvodněna tím, jak infrastruktura přispívá k naplnění cílů opatření MAP (povinných, volitelných, průřezových nebo doplňkových). Musí být zřejmé, že infrastruktura je nezbytná pro naplnění cíle kvalitního a inkluzivního vzdělávání dětí a žáků do 15 let.
12. Principy projektu MAP
Tvorba a realizace MAP musí respektovat základní principy komunitně řízeného plánování. Principy odráží osvědčené postupy vycházející z příkladů dobré praxe (např. činnost místních akčních skupin, komunitní plánování sociálních služeb apod.). Komunitní plánování je postup, který umožňuje:
-	aby se lidé mohli svobodně účastnit rozhodování o důležitých otázkách života společenství,
-	aby přijímaná usnesení zodpovědných orgánů odrážela vůli a potřeby obyvatel regionu,
-	aby plánované kroky a řešení co nejlépe využívaly dostupné zdroje, případně nacházely nové zdroje a přinášely co největší užitek a spokojenost.
Principy MAP
-	Princip spolupráce
V rámci MAP spolu plánují a spolupracují minimálně tři strany: zřizovatelé, poskytovatelé a uživatelé. 
•	Zřizovateli jsou míněny především obce, příp. soukromoprávní zřizovatelé škol zapsaných v rejstříku škol, a zřizovatelé dalších vzdělávacích zařízení
•	Poskytovateli jednotlivé MŠ a ZŠ a dále pak organizace mimoškolního vzdělávání
•	Za uživatele jsou považováni děti a žáci MŠ a ZŠ, rodiče a zaměstnavatelé.

-	Princip zapojení dotčené veřejnosti do plánovacích procesů 
V praxi rozlišíme při zapojování dotčené veřejnosti a při výměně informací s ní čtyři stupně spolupráce s veřejností: zajištění přístupu veřejnosti k informacím, aktivní informování občanů, konzultace s občany (oboustranná komunikace za účelem sběru připomínek, zjištění postoje veřejnosti k dokumentu), spoluúčast veřejnosti na plánování.  Je důležité upozornit, že jednotlivé části se vzájemně doplňují a vytvářejí provázaný systém. Při zapojování spolupracujících subjektů a další veřejnosti do místního akčního plánování mají své místo všechny tyto části.

-	Princip dohody
Výsledný MAP je svého druhu dohoda, ve které se (přinejmenším) tři strany (viz princip spolupráce) navzájem shodnou na prioritách v oblasti vzdělávání pro příslušné území MAP. Svobodný a informovaný souhlas musí být výsledkem svobodné rozpravy a demokratické spolupráce. Dohoda musí být nejen o záměrech, ale také o způsobu a postupu realizace odsouhlasených aktivit. 

-	Princip otevřenosti
Vzdělávání je celoživotní proces, který se neodehrává jen v prostředí školy, ale jeho stále významnější část představuje vzdělávání mimo školu, tj. neformální a informální vzdělávání. Jedním ze základních předkladů k efektivnímu propojování procesů ve vzdělávání je jejich otevřenost. Tvorba a realizace MAP musí respektovat zásady rovných příležitostí a možnosti aktivní participace všech dotčených zájmových skupin. Otevřenost MAP by měla přispívat k budování důvěry a rozvoji spolupráce mezi partnery, uznání výstupů dílčích aktivit a podpoře přenositelnosti příkladů dobré praxe mezi MAP navzájem.

-	Princip SMART
Cílem MAP je především stanovovat priority v oblasti vzdělávání a následně se soustředit na jejich realizaci. Realizace musí být proveditelná, a proto by měla být sestavena jako SMART: S – specifická, tj. s popisem konkrétních opatření a kroků, M – měřitelná, tj. s uvedenými indikátory, které jsou měřitelné a vypovídající, A – akceptovaná, tj. projednána v partnerství MAP, odsouhlasená a s jasně vymezenými kompetencemi i povinnostmi, R – realistická, tj. musí odrážet skutečné potřeby, plán musí být proveditelný a zdroje dostupné, T – termínovaná, tj. návrhy opatření mají svůj jasný termín.

-	Princip udržitelnosti
Tvorba MAP nesmí být účelovou aktivitou, ale měla by sloužit k nastavení a rozvoji dlouhodobých procesů spolupráce aktérů v oblasti vzdělávání na místní úrovni. Plánování je opakující se proces, ve kterém je nutné sledovat průběh realizace, vyhodnocovat dosahování cílů a přijímat nová opatření a plány, které povedou k nápravě či dalšímu zlepšení a rozvoji.

Složení partnerství a organizační struktura
Realizační tým
Je potřeba odlišovat Řídící výbor (ŘV) a realizační tým projektu (RT). Odpovědnost za realizaci projektu a jeho výstupy má RT, který bude malý a akceschopný. Realizační tým vede projektový manažer. 
Za účelem realizace projektu vytváří žadatel/příjemce realizační (projektový) tým, který má odpovědnost za realizaci projektu v souladu s projektovou žádostí. Projektový tým zabezpečuje činnost Řídícího výboru, případně dalších částí organizační struktury MAP. Mezi hlavní úkoly realizačního týmu patří:
-	zajišťovat potřebné podkladové materiály a tyto pak předkládat řídícímu výboru MAP pro jeho návrhy a diskuzi s partnery v území,
-	monitorovat průběh realizace MAP,
-	spolupracovat při relevantních aktivitách procesu MAP s odborným garantem MAP,
-	zajišťovat organizaci společných vzdělávacích a informačních aktivit v rámci MAP,
-	ve spolupráci s odborným garantem rozvíjet u zástupců zřizovatelů a v zapojených školách   odbornou znalost k odborným tématům MAP, 
-	účastnit se (na doporučení odborného garanta) aktivit souvisejících s přímou podporou škol a dalších vzdělávacích zařízení v oblasti řízení kvality vzdělávání,
-	zajišťovat v oblastech MAP přenos výstupů mezi dílčími týmy, které mohou být v rámci organizační struktury MAP zřízeny,
-	pravidelně vyhodnocovat realizované aktivity a dosahování cílů MAP.
Řídící výbor
Role ŘV je přímo spjatá s procesem plánování, tvorbou a schvalování MAP. Jeho složení by mělo reprezentativně odpovídat složení partnerství MAP. Partnerství MAP může vytvářet další organizační prvky - pracovní skupiny apod., a forma organizace je plně v kompetenci každého partnerství. ŘV je povinný pro všechny partnerství. Řídící výbor si volí svého předsedu, definuje si vlastní postupy rozhodování.
Řídící výbor je hlavním pracovním orgánem partnerství MAP. Je tvořen zástupci klíčových aktérů, ovlivňujících oblast vzdělávání na území MAP. Při sestavování výboru je potřeba zajistit reprezentativnost z pohledu vzdělávání v daném území. Složení řídícího výboru:
Povinní zástupci:
-	zástupce realizátora projektu MAP 
-	zástupce kraje,
-	zástupci zřizovatelů škol - školy bez rozdílu zřizovatele, tj. včetně soukromých a církevních
-	vedení škol, výborní učitelé (učitelé – leadry tak, jak je chápe kariérní systém), zástupci ze školních družin (platí pro ZŠ) – školy mateřské a základní bez rozdílu zřizovatele, tj. včetně soukromých a církevních
-	zástupci organizací neformálního a zájmového vzdělávání (mimo družin)
-	zástupci základních uměleckých škol
-	zástupce KAP,
-	zástupce rodičů, kteří jsou doporučení školskými radami nebo organizacemi (NNO) sdružujícími rodiče 
-	lokální konzultant ASZ – povinný partner pro územní obvody obcí ORP, na kterých se nachází sociálně vyloučená lokalita zařazená do Koordinovaného přístupu k sociálně vyloučeným lokalitám,
-	zástupce ITI nebo IPRÚ – pouze v relevantních případech, tj. území MAP, které se překrývá s územím, pro které je zpracováno ITI nebo IPRÚ,
-	zástupce MAS působících na území MAP (výjimkou je stav, kdy MAS v území není, anebo pokud je MAS žadatelem a realizátorem projektu).
Doporučení zástupci:
-	zástupce mikroregionů na území MAP
-	další zástupci dle návrhu dalších členů Řídícího výboru
Řídící výbor je především platformou:
-	kde se odehrává spolupráce všech relevantních aktérů ve vzdělávání v daném území (na základě reprezentativního zastoupení),
-	která je hlavním představitelem MAP – projednává podklady a návrhy k přípravě, realizaci a evaluaci MAP,
-	která zprostředkovává přenos informací v území,
Postup vytváření Řídícího výboru, nebo, pokud již je vytvořený, seznam členů Řídícího výboru s uvedením, koho zastupují, se uvede v projektové žádosti k částem Vymezení a přiměřenost cílových skupin a Zapojení cílových skupin. 
Partnerství
Partnerstvím se rozumí široká platforma spolupracujících subjektů. Partnerství zde není ve smyslu projektového finančního nebo nefinančního partnerství.
Struktura a konkrétní složení partnerství je předmětem dohody relevantních aktérů v příslušném území MAP. Organizace partnerství a spolupráce by měla odrážet členění podle těchto tří základních skupin:
-	zřizovatelé škol a dalších vzdělávacích zařízení (včetně soukromých a církevních zřizovatelů),
-	školy (v první řadě ty, které projevily zájem o spolupráci) a poskytovatelé vzdělávání (mateřské školy, základní školy, speciální školy, základní umělecké školy, školská zařízení, neziskové vzdělávací organizace),
-	uživatelé vzdělávání (žáci, rodiče).
Spolupráce v partnerství musí probíhat podle principu zapojení veřejnosti. Realizátor projektu zapojí partnery do vytváření plánu tak, že bude realizovat jednu nebo více z uvedených aktivit, po oboustranné dohodě s partnery: 
-	pravidelné informování, např. zasíláním informačního materiálu
-	aktivním informováním na společných nebo individuálních jednáních
-	konzultováním – tj. sběrem a vypořádáním jejich připomínek, zjišťováním jejich postojů a stanovisek k jednotlivým částem vznikajícího MAP a k finálními plánu
-	zapojí jejich zástupce přímo do pracovních skupin nebo řídícího výboru, aby se mohly přímo podílet na vytváření návrhů v MAP.

Organizační struktura partnerství může obsahovat pracovní skupiny, sekce či jiná pracovní a poradní tělesa. Struktura partnerství MAP by měla odrážet územní charakteristiky, včetně již existujících funkčních partnerství (MAS, dobrovolný svazek obcí apod.) a reflektovat strategii MAP, aby mohla být efektivně naplňována. Povinným orgánem každého MAP je řídící výbor.
Spolupráce v území je základem pro vytváření MAP: proto realizátor projektu dokládá existenci Řídícího výboru a spolupráci v partnerství nejpozději v první monitorovací zprávě: popis vzniku partnerské spolupráce s ostatními subjekty, reprezentativnost partnerství popř. další dokumenty podporující princip zapojení dotčené veřejnosti.

Úrovně MAP
Připravenost území na implementaci MAP je rozdílná. Na jedné straně existují ORP, které se aktivně zapojily do výzev OPVK 46 a 47, projektu „Obce sobě“ OPLZZ, či jiným způsobem zpracovaly plány rozvoje v oblasti vzdělávání, a na straně druhé jsou území, které s procesem plánování nemají žádné či pouze minimální zkušenosti. Výzva OPVVV na tvorbu MAP tento stav zohledňuje a umožňuje výběr ze tří úrovní MAP. Ty se liší obsahem (povinné aktivity a výstupy) a výší maximální finanční podpory.
	preMAP	MAP	MAP+	
Úroveň	Zjednodušená	Základní 	Pokročilá	
Hlavní cíl	Posílit vazby v místním partnerství aktérů v oblasti vzdělávání	Shodnout se na prioritách v oblasti vzdělávání a připravit akční plán aktivit	Realizovat naplánované aktivity, kontinuálně rozvíjet akční plánování	
Převažující obsah	Stáže, workshopy, prezentace	Kulaté stoly, pracovní skupiny, setkávání	Vzdělávací aktivity	
Hlavní výstup	Strategický rámec MAP a priority	Akční plán	Evaluace akčního plánu a aktualizovaný akční plán	
Max. příspěvek	0,5 – 1 mil. Kč	1 – 4 mil. Kč	1 – 6 mil. Kč	

preMAP je zjednodušenou verzí MAP pro území, na kterých s akčním plánováním začínají. Smyslem projektu je posílit spolupráci v území a vytvořit místní partnerství. Aktivity směřují zejména k seznamování a vzájemnému poznávání aktérů vzdělávání v území (workshopy, stáže, prezentace).
MAP ve své základní podobě předpokládá, že v území již existují takové vazby, které umožňují vést hodnotný proces plánování. Cílem „základního“ MAP je zejména shodnout se na prioritách ve vzdělávání, nalézt funkční způsoby spolupráce a sestavit akční plán.
MAP+ je pokročilou úrovní MAP, kterou je možné realizovat v území, která již mají zpracovaný plán v oblasti vzdělávání z projektů realizovaných ve výzvě OP VK. Oproti předchozím dvěma úrovním MAP+ umožňuje implementovat již naplánované aktivity spolupráce a vzdělávání. Kromě aktivit je dále rozvíjen akční plán (monitorování, vyhodnocování a další plánování na další období).
Pro všechny úrovně MAP platí stejné podmínky výzvy, délka projektu je maximálně 2 roky. V průběhu realizace projektu MAP není možné přecházet mezi úrovněmi. Na první vlnu projektů MAP bude navazovat druhá vlna v délce 2 roky. Celkové období pro realizaci MAP tak bude 4 let. Pokud ORP není připraveno na vyšší úrovně MAP, může začít s úrovněmi nižšími a do vyšší se posunout až v navazující výzvě pro podporu MAP, která bude uskutečněna na základě pozitivních doporučení evaluace této výzvy.  

Proces přípravy a realizace MAP
Realizace projektu MAP obsahuje povinné aktivity, které jsou vymezeny pro každou úroveň MAP a stanovují povinné výstupy.

Aktivita 0 – Příprava
Aktivitu realizují všechny úrovně MAP.
Aktivita je realizována před podáním projektové žádosti IPo MAP. Cílem aktivity je sestavit Řídící výbor, vytvořit projektové partnerství a vybrat budoucího nositele MAP – žadatele projektu. V rámci aktivity by měli být identifikováni všichni důležití aktéři předškolního a základního vzdělávání v území, včetně institucí mimoškolního vzdělávání, a sestaveno reprezentativní partnerství, které se ujme přípravy a tvorby MAP. Vytvořené partnerství nemusí odpovídat budoucí organizační struktuře MAP a jeho realizačního týmu, neboť tato podoba organizačního zajištění je předmětem tvorby MAP.
Realizátor projektu existenci Řídícího výboru dokládá nejpozději v první monitorovací zprávě, včetně popis vzniku partnerství, reprezentativnost partnerství, popř. další dokumenty dokladující naplnění principu zapojené dotčené veřejnosti. 
Žadatel IPo MAP jako budoucí nositel projektu vytváří realizační tým. 
Výstupy aktivity:
-	Realizační tým
-	Projektová žádost IPo MAP, která jako přílohu obsahuje: seznam zřizovatelů, kteří zřizují školy v území (včetně zřizovatelů, kteří nemají sídlo přímo v území – důležité je místo, kde funguje škola) a jimi zřizovaných škol – postavené na RED-IZO ZŠ, MŠ. 
Žadatel bude povinen při kontrole na místě doložit, že při přípravě projektu oslovil k účasti na aktivitách projektu všechny zřizovatele škol na daném území (např. kopie e-mailů, dopisů s výzvou k zapojení adresované na všechny zřizovatele). Podmínkou přijatelnosti projektové žádosti je povinná příloha dokladující zapojení zástupců škol v území s potvrzením zřizovatele a to: 

a)	v případě, že je žadatelem ORP - musí být deklarováno zapojení zástupců minimálně 70% škol (podle RED IZO), které jsou zřizovány obcí s rozšířenou působností, která se nachází na území, na kterém bude probíhat projekt a zároveň alespoň 70% škol, které zřizují jiní zřizovatelé na daném území ORP, pouze za předpokladu, že takové školy v území jsou. 
b)	v případě ostatních oprávněných žadatelů: musí být deklarováno zapojení zástupců minimálně 70% škol (podle RED IZO) zřizovaných na území obce s rozšířenou působností.

Aktivita 1 – Akční plánování
Aktivita je povinná pro všechny úrovně MAP, resp. pro jednotlivé úrovně MAP jsou povinné konkrétní podaktivity.
Akční plánování je hlavní aktivitou projektu MAP. Smyslem aktivity je pokrýt celý proces akčního plánování při respektování různého stadia připravenosti a zpracování akčního plánu MAP v jednotlivých ORP. Proces se skládá ze čtyř na sebe navazujících kroků a jednotlivé úrovně MAP (preMAP, MAP a MAP+) se liší právě tím, ve kterém kroku začínají a končí, jak znázorňuje následující schéma.

Nejjednodušší verze preMAP se soustředí především na budování absorpční kapacity v území prostřednictvím posilování partnerských vztahů mezi aktéry ve vzdělávání. Cílem je v průběhu realizace zformovat funkční partnerství, ve kterém proběhne diskuse nad územně specifickými potřebami a prioritami ve vzdělávání, jejím výstupem bude strategický rámec s určenými prioritami.
Standardní verze MAP začíná tvorbou strategického rámce a priorit a následně se soustředí na zpracování akčního plánu. Cílem akčního plánování je rozpracovat strategický rámec a priority do úrovně možných opatření a aktivit, které by měly odrážet především specifické potřeby území. To znamená, že hlavním smyslem je identifikovat tematické oblasti vzdělávání, které jsou z hlediska území významné a jejich řešení není dostatečným způsobem pokryto intervencemi z národní úrovně. Součástí MAP je i budování kapacity pro následnou realizaci těchto projektů (tematické a partnerské sítě).
Nejpokročilejší úroveň MAP+ se soustředí na realizaci již existujících akčních plánů (které jsou vstupem projektu) a konkrétních aktivit, které tyto plány obsahují. Současně probíhají aktivity související s řízením MAP, tj. spolupráce partnerství (setkávání, pracovní skupiny atd.) a průběžný monitoring realizace plánu. Vzhledem k tomu, že akční plánování je opakující se proces, je součástí této úrovně projektu i evaluace MAP a zpracování a aktualizace MAP na následující období.
Pro všechny úrovně MAP je povinnou aktivitou evaluace projektu, viz dále.
Podaktivity:
-	A Rozvoj partnerství
-	B Dohoda o prioritách
-	C Akční plánování
-	D Budování kapacit

Podaktivita A)  Rozvoj partnerství
Pro projekty na úrovni preMAP je tato aktivita hlavním obsahem projektu. Je určena pro území, která nemají žádnou či minimální zkušenost s plánováním na úrovni místních partnerství. Cílem je iniciovat a posílit vazby mezi aktéry v území a představit jejich aktivity v oblasti vzdělávání. Podpořeny budou aktivity směřující ke vzájemnému seznamování, navazování kontaktů a vytváření funkčních partnerských vazeb.
Projekt musí naplňovat tento cíl prostřednictvím vzdělávání a organizace tematických setkávání ředitelů a zástupců zřizovatelů škol zaměřeného na zlepšení řízení škol, hodnocení kvality vzdělávání a plánování strategických kroků vedoucích ke zvýšení kvality vzdělávaní žáků ohrožených školním neúspěchem ve školách při využití podpory a spolupráce v území: s rodinou, sociálními službami a poskytovateli neformálního a zájmového vzdělávání
Získávání a sdílení praktických zkušeností (např. formou stáží) se v předchozím programovém období prokázalo jako účinná a atraktivní forma podpory rozvoje ředitelů škol a dalších pracovníků v oblasti vzdělávání. Cílem podaktivity je posilovat vzájemné vazby napříč různými institucemi a vytvořit tak základ funkčního partnerství pro realizaci MAP.
V rámci této podaktivity bude také probíhat spolupráce s Individuálním projekty systémovým se zaměřeným na oblast Podpory budování kapacit pro pedagogický leadership na úrovni školy a území. Tato spolupráce bude probíhat formou účasti na vzdělávání a společných konferencích nebo jiných setkání určených k výměně zkušeností. 
Části aktivity:
-	Setkávání
-	Výměna zkušeností
Výstupy aktivity:
-	Prezenční listiny a zápisy ze společných jednání a vzdělávání
Podaktivita B) Dohoda o prioritách 
Aktivitu realizují všechny úrovně MAP.
Smyslem aktivity je stanovit lokální vizi vzdělávání v území MAP. Cílem je provést syntézu existujících místních strategií a plánů s vazbou na předškolní a základní vzdělávání, prioritizovat oblasti rozvoje a zakotvit mechanismy a procesy spolupráce mezi relevantními partnery.
Průběh aktivity může být v jednotlivých MAP velmi odlišný a bude odrážet specifickou situaci v příslušném území. V některých případech se bude jednat především o metaanalýzu existujících strategií s následným stanovováním priorit, v jiných lokalitách, které takovými strategiemi nedisponují, bude aktivita obnášet více dílčích kroků k vytvoření nové strategie. Pro všechny MAP budou k dispozici agregovaná data z území získaná z dotazníkového šetření.
MAP umožní zachování existence již stávajících různých strategií, v takovém případě však bude nutné, aby došlo k vzájemnému vymezení těchto strategií a nastavení takových řídících a komunikačních procesů, které zajistí efektivní pokrytí území OPR a zabrání vzájemným překryvům či duplicitám mezi strategiemi. Pro realizaci MAP a čerpání finančních prostředků je nutná dohoda mezi všemi nositeli jednotlivých strategií.
V této fázi MAP je již nebytné zohlednit (a zahrnout) povinná opatření MAP, tj.:
-	Opatření 1. Předškolní vzdělávání a péče: dostupnost – inkluze – kvalita
-	Opatření 2. Čtenářská a matematická gramotnost v základním vzdělávání
-	Opatření 3. Inkluzivní vzdělávání a podpora dětí a žáků ohrožených školním neúspěchem
Dohoda o prioritách probíhá ve třech postupných krocích:
-	1) Analýza
-	2) Strategický rámec MAP
-	3) Investiční priority
Realizace této aktivity je nezbytným předpokladem pro intervence z IROP/OP PPR (podpora infrastruktury a investic ve vzdělávání), neboť pro investiční akce je vyžadován soulad se Strategickým rámcem MAP. Pro základní úroveň MAP a MAP+ je aktivita Dohoda o prioritách první aktivitou projektu a předpokládá se její realizace včetně prvních návrhů investičních priorit do března 2016 tak, aby byla zajištěna návaznost na plánované výzvy IROP a OP PPR.
Oproti tomu, u projektů úrovně preMAP je Dohoda o prioritách cílovou aktivitou, jejíž ukončení se předpokládá až v závěru realizace. Aby nedocházelo k diskriminaci investičních projektů z území preMAP, je možné, aby v rámci partnerství vznikl Návrh strategického rámce MAP, který bude využíván pro potřeby hodnocení souladu investičních priorit do doby, než vznikne finální podoba Strategického rámce. Pro Návrh platí ty samé podmínky jako pro finální verzi, viz dále.

Analýza
Analytická část by měla maximálně z existujících dat pro území (data ČSÚ, ČŠI, MŠMT, dotazník pro agregované MAP, výstupy ze školních plánů, atd.). Cílem aktivity není tvorba komplexní analýzy území, ale interpretace stávajících známých dat a nalezení shody na klíčových (prioritních oblastech).
Činnosti:
-	Vyhodnocení dotazníkového šetření pro školy: potřeby a plány aktivit
-	Zjištění potřeb investic ve školách a stupně připravenosti
-	Metaanalýza existujících strategických záměrů a dokumentů v území pro oblast vzdělávání
-	Vymezení problémových oblastí a klíčových problémů
-	Projednání analytické části MAP
Výstupy:
-	Analytická část MAP s vymezením problémových oblastí a klíčových problémů (volná forma zpracování).
-	Analytická část musí pokrývat povinná opatření MAP, zároveň výstupem této části je vymezení doporučených, průřezových a volitelných opatření MAP.
-	Analytická část musí obsahovat popis potřeb investic, v návaznosti na další analytická zjištění v území. Popis investic musí obsahovat stupeň připravenosti investice. Pokud již existují k investičnímu zámětu dohody o investicích v místě, nebo souhlas zřizovatele (viz část Investiční priority), přikládají se již do analytické části.
-	Závazným výstupem analýzy je vymezení prioritních oblastí a SWOT-3 analýza pro každou z oblastí (tj. maximálně 3 silné stránky, 3 slabé stránky, 3 příležitosti a 3 ohrožení).
Doporučený průběh:
Realizační tým dostane k dispozici agregovaná data z dotazníkového šetření, případně provede sběr doplňujících dat z území, zorganizuje diskusi v území (workshopy) s cílem nalezení shody na prioritních oblastech. 
Zapojení partnerské platformy provede realizační tým v této formě (není určen počet akcí, ale jejich obsah): 
•	Informování partnerů o návrhu analytické části  - zaslání návrhu
•	Zapojení partnerů do rozhodování o zjištěných skutečnostech a určení prioritních oblastí k řešení – organizace diskusí v území (workshopy)
•	Informování partnerů o vytvoření analýze – zaslání zpracované analýzy
Forma zpracování analýzy je na rozhodnutí realizačního týmu, závazným výstupem je SWOT-3 analýza.
Analýza by měla přinášet odpověď minimálně na otázky týkající se dané oblasti v povinných opatřeních MAP a investičních potřeb pro podporu z IROP/OP PPR.

Strategický rámec  priorit MAP do roku 2020
Cílem aktivity je nalezení shody na dlouhodobé/střednědobé vizi do r. 2020 pro rozvoj v oblasti předškolního a základního vzdělávání. V této fázi ještě nejsou určovány konkrétní dílčí kroky/aktivity, ale pouze jejich „rámec“. Cílem tohoto rámce je především zajistit následnou korekci akčního plánu a konkrétních aktivit tak, aby nedocházelo k odchýlení od hlavních priorit strategie. To znamená, že strategie slouží jako referenční rámec akčním plánům a aktivitám a jejím úkolem je zajistit koncentraci a cílení aktivit na prioritní problémové oblasti. 
Činnosti:
-	Územní strategie na úrovni vize do roku 2020
-	Priority a popis jejich vazeb na existující strategie 
-	Strategie naplnění priorit, cílový stav v roce 2020
-	Vytvoření Strategického rámce MAP do roku 2020
Výstupy:
-	Strategická část MAP (volná forma zpracování)
-	Závazným výstupem strategie je „Strategický rámec MAP do roku 2020“. Struktura dokumentu – vize (1 odstavec), strategie (tabulka: cíle – strategie – indikátory) – max. rozsah 2 A4.

Strategický rámec MAP schvaluje Řídící výbor MAP.  
Doporučený průběh: 
Průběh aktivity je analogický tvorbě analýzy. Realizační tým zorganizuje konzultační proces (workshopy, kulaté stoly apod.) s cílem stanovit dlouhodobé priority. Priority musí respektovat provedenou analýzu a musí vycházet z problémových oblastí a klíčových problémů. K návrhu strategie může realizační tým využít experty v daných oblastech, případně může vytvořit dílčí pracovní skupiny. 
Součástí MAP bude souhrnná kapitola (nebo tabulka) popisující soulad  Strategického rámce MAP a potvrzení potřebnosti a využitelnosti investic do infrastruktury ve vzdělávání v daném území.
Návrh strategie musí být projednán v rámci partnerství.
Zapojení partnerů partnerské platformy provede realizační tým v této formě (není určen počet akcí, pouze jejich obsah):
•	Jednání Řídícího výboru s cílem definování vize do roku 2020
•	Zapojení partnerů do rozhodování s cílem vytvořit návrh dlouhodobých priorit
•	Jednání Řídícího výboru s cílem stanovení priorit do roku 2020. Podklady pro jednání zpracuje realizační tým na základě výstupů analýz a diskusí v území. Realizační tým zpracuje také jako podklad jednání soubor existujících strategií v území a popíše jejich vazby k prioritním oblastem identifikovaným v diskusích v území
•	Informování partnerů o prioritách do roku 2020 stanovených Řídícím výborem.
•	Konzultace s partnery  - sběr připomínek k prioritám a jejich následné vypořádání, například formou projednání na Řídícím výboru.
•	Jednání Řídícího výboru s cílem vytvoření návrhu Strategického rámce MAP do roku 2020 (cílový stav v roce 2020 a návrh, jaká bude strategie naplnění priorit)
•	Jednání Řídícího výboru o souladu investičních potřeb s návrhem Strategického rámce MAP do roku 2020
•	Informování partnerů o návrhu Strategického rámce MAP do roku 2020, včetně návrhu kapitoly popisující soulad investičních potřeb se Strategickým rámcem MAP
•	Konzultace s partnery  - sběr připomínek ke Strategickému rámci MAP do roku 2020 (včetně kapitoly popisující soulad investičních priorit) a jejich následné vypořádání, například formou projednání na Řídícím výboru
•	Jednání Řídícího výboru s cílem schválení Strategického rámce MAP do roku 2020, včetně kapitoly popisující soulad investičních priorit se Strategickým rámcem MAP.

Investiční priority
Organizace, kterých se investice týká, uzavírají dohody o investicích, nebo souhlas zřizovatele. Cílem dohod je potvrzení potřebnosti a využitelnosti investice v území. 
MAP je živý dokument a návrh investiční akce může vzniknout kdykoli v jeho přípravě a po jeho vzniku. Sběr podnětů a vytváření dohod k investičním potřebám může probíhat průběžně. 
Řídící výbor projednává, aktualizuje a schvaluje vždy1x za 6 měsíců kapitolu k souladu investičních potřeb se Strategickým rámcem MAP, a to vždy po konzultaci s partnery (proběhne připomínkové řízení a vypořádání připomínek). Tím se aktualizuje Strategický rámec MAP a potvrzení potřebnosti a využitelnosti investic v území. 
Schválení zvláštní kapitoly popisující soulad Strategického rámce MAP a schválených návrhů investic řídícím výborem potvrzuje soulad návrhu investice s MAP.
Při podávání projektové žádosti do výzvy vyhlašované IROP přikládá žadatel jako kopii tuto Tato zvláštní kapitolu MAP a  popř. dohodu, nebo souhlas zřizovatele, viz níže. 
Požadavek na zařazení investice do MAP může vznést jakákoli škola nebo vzdělávací subjekt na území MAP, dle zde uvedených pravidel (viz tabulka níže). Možnost začlenit požadavek investice do MAP se netýká pouze 70% zapojených škol, jejichž zájem o spolupráci se předkládá žadatel při předkládání projektové žádosti MAP.
Při požadavku na zařazení investice školy je základním předpokladem souhlas zřizovatele s daným investičním záměrem školy.
Návrh investiční akce do výstavby a vybavení nových excelentních nebo nadstandardních vzdělávacích prostor navíc podléhá souhlasu posouzení Pracovní skupinou Vzdělávání Krajského akčního plánu (KAP). Pracovní skupina Vzdělávání KAP se k návrhu investiční akce vyjadřuje jako k návrhu z hlediska celokrajského dopadu. Teprve po souhlasu Pracovní skupiny KAP se zajištuje Dohoda o potřebnosti a využitelnosti investice a studie proveditelnosti.
V některých případech (viz tabulka níže), není nutné schválení souladu investice se Strategickým rámcem MAP. Pokud je to však pro realizátory MAP důležité z jiného důvodu (např. potřeba mít komplexní pohled na potřeby vzdělávání v území), mohou tam být v MAP i tyto intervence uvedeny. Na hodnocení projektů na podporu těchto investic při posuzování žádostí v IROP však tato skutečnost nebude mít žádný vliv.
Dohody o investicích v místě – typy dohod:
Typ investice	Dohoda o investicích, popř. další podmínky	Kdo vytváří dohodu	Schválení souladu investice se Strategickým rámcem MAP – řídící výbor MAP
	Souhlas s návrhem  ze strany pracovní skupiny Vzdělávání Krajského akčního plánu	
A	Nadstandardní nebo excelentní vzdělávací prostor	Dohoda o potřebnosti a využitelnosti investice 

Studie proveditelnosti	Minimálně 70% zřizovatelů, které jsou v daném území.	ANO	ANO	
B	Výstavba nového nebo navýšení kapacity stávajícího vzdělávacího zařízení (základní škola, zařízení pro zájmové vzdělávání - školské zařízení, zařízení pro neformální vzdělávání - NNO).	Dohoda o efektivní využitelnosti investice

Součástí může být například i společné řešení dopravní obslužnosti apod.	Zřizovatelé škol sousedních obcí  v přirozené spádové oblasti, popř. a další aktéři v neformálním vzdělávání v přirozené spádové oblasti. 	ANO	NE	
C	Výstavba, přestavba a vybavení vzdělávacích prostor pro ZŠ, školské zařízení, NNO (dílny, laboratoře, pozemky, vzdělávací centra) 	Souhlas zřizovatele 	Souhlas zřizovatele

Je možné (není povinné) připojit i dohodu ostatních aktérů ve vzdělávání o využívání nového vzdělávacího prostoru i pro mimoškolní vzdělávání.	ANO	NE	

Investiční aktivity bez vazby na MAP
Investiční aktivity D, E, F nemusí být v MAP zařazeny. Jejich financování bude probíhat bez vazby na MAP.
Typ investice	Dohoda o investicích, popř. další podmínky	Kdo vytváří dohodu	Schválení souladu investice se Strategickým rámcem MAP – řídící výbor MAP
	Souhlas s návrhem  ze strany pracovní skupiny Vzdělávání Krajského akčního plánu	
D	Výstavba mateřských škol	V případě mateřských škol se pro posouzení potřebnosti a využitelnosti dokládá demografický vývoj v území v souladu s metodikou Fondu rozvoj kapacit mateřských a základních škol.	NE

	NE	
E	Výstavba dětských klubů, neformálních zařízení pro předškolní vzdělávání dětí do 5 let, zařízení pro děti od 0 do 3 let, mateřských center, lesních školek.	NE	NE	NE	
F	Výstavba, přestavba a vybavení pro inkluzívní vzdělávání – bezbariérovost, místnost pro školní poradenské pracoviště, apod. 	NE

	NE	NE	NE	
G	Investice ve školách při nemocnici	NE	NE	NE	NE	

Nadstandardní a excelentní vzdělávací prostor 
Nadstandardním a excelentním vzdělávacím prostorem se rozumí takové zařízení, které není na školách v kraji běžně dostupné. Zpravidla se jedná o prostory se speciálním a finančně náročným zařízením a technologiemi. Prostory jsou charakterizované jasným přínosem pro vzdělávání a je zřejmá jejich udržitelnost po ukončení financování z evropských strukturálních a investičních fondů. Nadstandardní a excelentní prostory musí být přístupné pro více škol, nebo širší veřejnosti (NNO, děti, mládež, rodiče), a to minimálně v rozsahu 20% provozní kapacity prostor. 

V případě, že v rámci přípravy MAP identifikována potřeba takového zařízení, informace o návrhu takové investice se nejdříve předává Pracovní skupině Vzdělávání Krajského akčního plánu (KAP). 

Pracovní skupina Vzdělávání Krajského akčního plánu (KAP), posuzuje využitelnost z hlediska kraje a soulad s Rámcem pro podporu infrastruktury a investic KAP a vyslovuje souhlas nebo nesouhlas s dalším rozpracováním. 

Teprve po souhlasném stanovisku Pracovní skupiny Vzdělávání KAP se vytvoří se „Dohoda o potřebnosti a využitelnosti investice“, která se vkládá se do MAP a schvaluje se v rámci MAP. 

V „Dohodě o potřebnosti a využitelnosti investice“ je potřebný souhlas minimálně 70% zřizovatelů, které jsou v daném území obce s rozšířenou působností.

Návrh musí mít před předložením Pracovní skupině KAP zpracovanou zjednodušenou studiu proveditelnosti v rozsahu minimálně:
o	 vymezení investiční priority
o	zdůvodnění priority, její přínos pro vzdělávání
o	analýza „trhu“ – dostupnost relevantní infastruktury v kraji, poptávka ze strany škol a dalších subjektů
o	finanční rozvaha – náklady v investiční a provozní fázi, zajištění financování v době provozu
o	provozní model – kapacita infrastruktury, způsob naplnění a využití kapacity, zajištění dostupnosti pro další subjekty (alespoň 20% provozní kapacity)
o	odborné zajištění – prokázání odbornosti ve vztahu k infrastruktuře. 
o	související aktivity a synergie

Studie proveditelnosti musí prokázat:
o	přínos pro vzdělávání
o	nedostatečnost obdobné infrastruktury v daném území
o	zájem škol a dalších institucí, včetně prokázání efektivní využitelnosti
o	udržitelnost (finanční, personální a technickou) investice, a to i po ukončení financování z ESIF

B) výstavba nového nebo navýšení kapacity stávajícího vzdělávacího zařízení (školské zařízení, NNO). 

Podaktivita C) Akční plánování
Cílem aktivity je podpořit a rozvinout metodu akčního plánování na místní úrovni. Východiskem pro všechny MAP je Strategický rámec MAP do roku 2020, který vymezuje hlavní směry rozvoje, pojmenovává cíle do r. 2020 a popisuje, jakým způsobem bude probíhat plánování v daném území.
MAP formuluje aktivity, kterými chce z výchozího stavu dosáhnout stavu cílového/plánovaného. Aktivity rozvrhne v čase a vytvoří pro ně harmonogram s uvedením toho, jak na sebe navazují nebo podle jiných relevantních kritérii.
Povinné podaktivity:
-	Sestavení akčního ročního plánu, konkrétní opatření, odpovědnosti, termíny, měřitelnost (SMART).
-	Očekáváme, že pokud budou poptávány investiční aktivity, budou s tím souviset i měkké aktivity.
-	Rozhodnutí, pro jaké aktivity spolupráce budou zpracovány logické rámce.
-	Rozhodnutí, pro jaké jiné projektové záměry budou zpracovány do fáze přípravy projektů.
Nepovinná podaktivita
-	Zpracování logických rámců pro aktivity spolupráce, jako příprava pro podání projektové žádosti.
Zapojení partnerů partnerské platformy provede realizační tým v této formě (není určen počet akcí, pouze jejich obsah):
•	Jednání Řídícího výboru s cílem definování priorit, které je potřeba rozpracovat do akčníhu plánu na další rok, návrhy konkrétních aktivit
•	Konzultace s partnery – sběr námětů pro konkrétní aktivity škol a aktivity spolupráce v daných prioritách pro příští rok
•	Zapojení partnerů do rozhodování s cílem vytvořit návrh plánu akcí pro rozpracování priorit, samostatná jednání pro zapracování aktivit spolupráce
•	Jednání Řídícího výboru s cílem projednání návrhů aktivit (realizační tým připraví podkladna základě informací z partnerské platformy)
-	Jednání Řídícího výboru s cílem projednání a schválení návrhů aktivit, akčního ročního plánu, konkrétní opatření, odpovědnosti, termíny, měřitelnost (SMART).
•	Informování partnerů o akčním plánu na příští rok stanoveném Řídícím výborem.
•	Jednání Řídícího výboru k rozhodnutí, jaké aktivity budou rozpracovány do formy logického rámce.
Výstupy:
-	Neinvestiční opatření: aktivity škol a aktivity spolupráce (viz kapitola Struktura dokumentu MAP), 
-	Finální verze MAP

Schvalování finálního MAP
Finální MAP obsahuje:
již schválený Strategický rámec MAP, včetně kapitoly popisující soulad investičních potřeba a MAP, včetně dohod nebo souhlasů zřizovatelů, pokud jsou potřeba. V případě, že byl Strategický rámec v průběhu vytváření MAP upřesňován, aktualizován, je potřeba, aby byl opět schválen procesem popsaným výše. Při schvalování finálního MAP je tato kapitola považována na uzavřenou.

-	Neinvestiční aktivity (v povinných povinné a v doporučených nebo průřezových opatřeních):
o	 aktivity škol
o	aktivity spolupráce.
Neinvestiční opatření, aktivity škol a aktivity spolupráce schvalují zřizovatelé škol, které leží v území, včetně soukromých a církevních subjektů. Ke schválení je zapotřebí souhlas minimálně 70% zřizovatelů, které jsou v daném území mimo samotnou obec s rozšířenou působností.

Dohody o spolupráci na aktivitě v  MAP
Subjekty, které se podílejí na schválených aktivitách spolupráce v rámci MAP, mohou, pokud je to pro ně důležité, následně mezi sebou uzavřít dohodu o spolupráci, která jim usnadní společnou přípravu projektu.

Podaktivita D) Budování znalostních kapacit
I když jsou neinvestiční opatření, aktivity škol a aktivity spolupráce až výstupem samotného akčního plánování, je možné realizovat vzdělávací aktivity i dříve již v průběhu tvorby MAP. Dokonce je takový postup žádoucí, neboť vhodně zvolené vzdělávací aktivity mohou přispět k lepšímu uchopení jednotlivých opatření MAP a efektivnějšímu plánování.
Tato aktivita je povinná pro všechny úrovně MAP.
Plán vzdělávacích aktivit se uvádí do projektové žádosti a to tak, aby byl zřejmý:
-	cíl a předmět vzdělávání
-	vazba na oblast (opatření) MAP
-	cílová skupina
-	předpokládaný rozsah vzdělávání.
Obsah vzdělávání musí souviset s tvorbou MAP, tj. například (výčet je pouze ilustrativní, platí, že žadatel musí prokázat přínos vzdělávání pro tvorbu MAP):
-	zvyšování kvality předškolního vzdělávání a péče,
-	inkluzivní vzdělávání,
-	spolupráce s rodinou,
-	kariérové poradenství
-	manažerské vzdělávání pro ředitele škol se zaměřením na leadership, strategické řízení, plánování a rozvoj lidských zdrojů

Vhodné formy:
-	společné vzdělávání – společné kurzy pro více škol, zřizovatelů a dalších subjektů za účelem lepšího porozumění vybrané problematiky,
-	sdílení zkušeností – formou workshopů, konferencí, peer-to-peer aktivity
-	vzájemné informování – prostřednictvím internetových stránek, zpravodaje, oběžníku apod.
-	stáže a hospitace – mezi různými institucemi formálního i neformálního vzdělávání
-	kolegiální formy podpory – individuální i skupinové formy setkávání s prvky mentoringu
-	poradenství – využívání expertů, koučování, sdílení odborných zkušeností, pozorování a vyvozování dobré praxe s prvky odborného provázení poskytovaným externími experty, mezi školami navzájem i uvnitř škol

Vzdělávání nesmí mít individuální charakter, tj. vzdělávací aktivita nesmí být určena pouze pro konkrétní osobu či jednu instituci. Vzdělávání se musí účastnit více partnerů  v rámci MAP.
Nepodporované vzdělávání v rámci MAP:
-	jazykové vzdělávání
-	prezentační dovednosti
-	IT kurzy a práce s digitálními technologiemi
-	Účetnictví.
Součástí této podaktivity je spolupráce s Individuálním projektem systémovým se zaměřením na oblast Podpory budování kapacit pro pedagogický leadership na úrovni školy a území. Tato spolupráce bude probíhat formou účasti na vzdělávání a společných konferencích nebo jiných setkání určených k výměně zkušeností.
Výstupy:
-	prezenční listina ze vzdělávací akce
-	hodnocení přínosu vzdělávání – Pro každou vzdělávací akci bude vypracována hodnotící zpráva, která popíše konkrétní dopady a přínosy vzdělávání pro cílovou skupinu ve vazbě na tvorbu MAP. Hodnotící zpráva se zpracovává s relevantním časovým odstupem od konce vzdělávání tak, aby bylo možné popsat a zhodnotit konkrétní dopady, tj. zpravidla 3 – 6 měsíců.

Aktivita 2 – Realizace plánu
Tuto aktivitu realizují pouze MAP+.
Obsah této aktivity vychází ze zpracovaného plánu v oblasti vzdělávání, který vznikl v předchozích výzvách OPVK. Popis konkrétních aktivit a činností uvádí žadatel do projektové žádosti. Žadatel musí v žádosti uvést:
-	cíl aktivity
-	popis aktivity
-	očekávané výstupy
-	zapojené subjekty
-	měřitelnost aktivity
Zároveň doporučujeme, aby žadatel vhodným způsobem provázal plánované aktivity s rozpočtem projektu, ideálně vhodným rozlišením a členěním jednotlivých položek rozpočtu nebo samostatnou nepovinnou přílohou, ve které provede detailní rozpad rozpočtu.
Součástí projektů na úrovni MAP+ jsou povinné aktivity směřující ke snížení rizika školního neúspěchu dětí a žáků.
To může být uskutečněno aktivitami navrženými v předchozích plánech rozvoje vzdělávání, které jsou výstupem projektů výzvy 46 OP VK  MAP, například za podpory:
-	asistenta pedagoga,
-	speciálního pedagoga,
-	školního psychologa,
-	doučování dětí,
-	mentoring pro žáky,
-	vzájemné hospitace pedagogických pracovníků,
-	DVPP
-	apod.

Soulad se zaváděním § 16 novely školského zákona
Školy v tomto operačním období se mnohdy setkají poprvé s inkluzivním vzděláváním. Pro co nejlepší zavedení těchto procesů bude na omezenou dobu dvou let hrazena pozice asistent pedagoga. Během tohoto období má škola šanci zakotvit pozici asistenta pedagoga v pedagogickém sboru, ověřit si metody spolupráce s učitelem. Zároveň je toto období určeno k tomu, aby škola zajistila asistenta pedagoga v souladu s paragrafem 16 novely školského zákona. 
Obdobně se bude postupovat i u dalších aktivit, která definuje školský zákon a vyhláška jako podpůrná opatření. 
Popis vyloučených aktivit
Nebudou financovány aktivity na udržení a zařazování dětí 
a žáků do mateřských nebo základních škol samostatně zřízených pro žáky se zdravotním postižením. Nebudou podporovány ani aktivity ve třídách/ studijních skupinách, kde 
se vzdělává více jak 40% dětí s potřebou podpůrných opatření. 
Popis vyloučených aktivit neplatí pro žadatele, kteří předloží plán pro postupné vyrovnávání podílu žáků s potřebou podpůrných opatření mezi všechny zapojené školy (vzor Plánu pro postupné vyrovnávání podílů žáků s potřebou podpůrných opatření - viz vzor na odkaze: http://www.msmt.cz/strukturalni-fondy-1/vzory-dokumentu-op-vvv).
Aktivita 3 – Evaluace
Závěrečnou aktivitou je evaluace, jejímž cílem je vyhodnotit úspěšnost procesů vytváření partnerství, výsledků a dopadů akčního ročního plánu, jeho dopady na strategii MAP a na základě vyhodnocení stanovit další kroky MAP. 
V oblasti výsledků a dopadů se bude evaluace zaměřovat na vyhodnocení toho, co se ve spolupráci již podařilo udělat pro děti ohrožené školním neúspěchem a co je napříště potřeba zlepšit.
Evaluační aktivity realizované v rámci projektu příjemcem budou způsobilým výdajem projektu, a to včetně nezbytných výdajů na získávání potřebných dat. Nejpozději do doby vydání právního aktu o poskytnutí/převodu podpory k projektu vydá ŘO OP VVV metodiku pro vnitřní evaluaci MAP. 
Volitelnou podaktivitou navazující na evaluaci je příprava navazujícího projektu zaměřeného na realizaci aktivit (aktivity) spolupráce, které byly identifkovány v akčním plánu. 
Povinné podaktivity:
-	Vyhodnocení procesů partnerství podle metodiky ŘO OP VVV– co se podařilo a co by bylo potřeba zlepšit
-	Vyhodnocení účinnosti aktivit z fáze Realizace  (provádí pouze MAP+)
-	Doporučení a úpravy procesů MAP
Volitelné aktivity:
-	Tvorba navazujícího MAP (pro následnou možnou výzvu na podporu  MAP)
-	Dohody o spolupráci v aktivitách MAP
Výstupy: 
-	Průběžné a závěrečná evaluační zpráva (povinné výstupy)
-	Logické rámce aktivit spolupráce (nepovinný výstup)
-	Dohody na realizaci aktivit spolupráce (nepovinný výstup)

Aktivita 4 – Řízení MAP
Aktivita probíhá souběžně s tvorbou strategie a jejím cílem je vytvořit funkční aparát (implementační strukturu) k jejímu naplňování a řízení MAP. Ve vazbě na návrh strategie je nezbytné vytvořit odpovídající organizační strukturu (systém pracovních skupin, poradních orgánu apod.), popsat komunikační mechanismy uvnitř MAP a popsat základní procesy fungování MAP.
Části aktivity:
-	Identifikace dotčené veřejnosti
-	Základní struktura partnerství
-	Komunikační strategie – popis zapojení dotčené veřejnosti
-	Popis fungování MAP
Výstupy aktivity:
-	Aktualizace seznamu zapojených škol a vyznačení výběru aktérů, kteří budou pravidelně informováni a těch kteří potvrdili zájem o aktivní spolupráci v partnerství.
-	Vytvoření seznamu relevantních aktérů ve vzdělávání dětí a mládeže do 15 let (mimo školy): NNO, soukromých nebo církevních organizací, ostatních a vyznačení výběru aktérů, kteří budou pravidelně informováni a kteří potvrdili zájem o aktivní spolupráci do partnerství.
-	Reprezentativní zastoupení partnerů ve spolupracující na přípravě MAP (není myšleno projektové finanční nebo nefinanční partnerství), doložené souhlasy se zapojením do projektu. Tito partneři jsou pravidelně informováni o tvorbě MAP, mají možnost podílet se na jeho vzniku formou připomínek neb účasti na jednáních např. v pracovních skupinách.
-	Implementační plán MAP (volná forma zpracování)
-	Závazným výstupem jsou Principy MAP:
o	struktura (tabulka: území/plán – pracovní orgán – složení – četnost setkávání – odpovědná osoba),
o	popis způsobů a procesů zapojení dotčené veřejnosti. 
Doporučený průběh:
-	Realizační tým identifikuje dotčenou veřejnost a zapojí relevantní aktéry do plánování.
-	Realizační tým spolu s návrhem strategie vypracuje i koncept organizační struktury. Ta musí odrážet strukturu strategie, a to zejména v případech, kdy na území MAP bude existovat více dílčích částí nebo klastrů škol. Je nezbytné označit nositele dílčích částí nebo klastrů škol, rozhodovací a poradní orgány a stanovit principy spolupráce a propojení těchto dílčích částí nebo klastrů škol (minimálním požadavkem je úprava řídícího výboru MAP tak, aby v něm byli zástupci jednotlivých dílčích částí nebo klastrů škol  s odpovídajícím poměrem hlasů). 
-	Dále by realizační tým měl zvážit systém garantů, pracovních skupin a dalších pracovních a poradních orgánů. Návrh musí jasně identifikovat odpovědnosti a povinnosti.
-	Dále spolu s organizační strukturou tým zpracuje návrh systému: bude popsáno, jaké jsou zapojené subjekty, které subjekty se účastní jednání a které jsou zapojeny formou informování, způsoby informování, způsoby a termíny přijímání podnětů a připomínek, způsoby a termíny pro vypořádání připomínek, techniky pro poskytování zpětné vazby, techniky pro průběžné informování veřejnosti. Pro inspiraci je možné využít metodiku MPSV, která je využívána pro procesy komunitního plánování sociálních služeb: http://www.mpsv.cz/files/clanky/6479/Informovani_a_zapojovani.pdf.
-	Návrh organizační struktury a zapojení dotčené veřejnosti musí být projednán v rámci partnerství.
-	V rámci řízení MAP je uznatelnou aktivitou i účast a spolupráce na odborných panelech individuálních projektů systémových Metodická podpora procesu tvorby krajských akčních plánů rozvoje vzdělávání, Podpora vytvoření komplexního systému hodnocení, Podpora budování kapacit pro inkluzivní vzdělávání, Podpora zavedení kariérního systému učitele do praxe a Inkluzivní a kvalitní vzdělávání v územích se sociálně vyloučenými lokalitami.

Aktivita	Výstup	Schvalování	Vstupní podmínka, poznámky	Úroveň MAP	
				preMAP	MAP	MAP+	
Příprava projektu	
Sestavení projektového týmu	Projektový tým			●	●	●	
Vypracování projektové žádosti	Projektová žádost IPo MAP		Žadatel v žádosti popíše postup vytváření (či existenci již vytvořeného) Řídícího výboru MAP	●	●	●	
Sestavení partnerství MAP	Seznam zapojených škol	Souhlas musí vyjádřit:
a) v případě, že je žadatelem ORP - 70% škol zřizovaných ORP a 70% škol zřizovaných jinými zřizovateli, b) v případě ostatních žadatelů – 70% škol v území	Složení partnerství se v průběhu realizace projektu může měnit	●	●	●	
Agregovaný MAP	
Dotazníkové šetření	Agregovaný MAP
		Šetření bude realizováno systémovou podporou plošně mimo vlastní realizaci projektu MAP	●	●	●	
Plán aktivit škol				●	●	●	
Akční plánování	
Rozvoj partnerství	●			
	Setkávání, výměna zkušeností	Prezenční listiny a zápisy			●			
Dohoda o prioritách	●	●	●	
	Analýza	Analytická část MAP	Řídící výbor MAP		●	●		
		Vymezení prioritních oblastí a SWOT-3 analýza pro každou z oblastí	Řídící výbor MAP		●	●		
	Strategický rámec MAP	Strategická část MAP	Řídící výbor MAP		●	●		
		Strategický rámec MAP	V případě, že je žadatelem:
a) ORP - Souhlas ORP a 70% jiných zřizovatelů 
b) v případě ostatních žadatelů - Souhlas 70% zřizovatelů, kteří jsou v daném území obce s rozšířenou působností.	Pokud v průběhu projektu dojde ke změně Strategického rámce MAP, musí být znovu projít schvalovacím procesem. V případě změn musí být zachován soulad s již dříve schválenými investičními prioritami	●	●	●	
	Investiční priority	V závislosti na typu investice:
-	Dohoda o potřebnosti a využitelnosti investice
-	Dohoda o efektivní využitelnosti investice
-	Studie proveditelnosti
-	příp. další	V závislosti na typu investice

Pro nadstandardní nebo excelentní vzdělávací prostory – podmínkou zařazení do MAP je souhlasné stanovisko Pracovní skupiny Vzdělávání KAP a dále souhlas ORP a 70% dalších zřizovatelů	Dohodě o investičních prioritách musí předcházet schválení Strategického rámce MAP.

U investičních priorit se provádí hodnocení jejich souladu se Strategickým rámcem MAP, který je podmínkou pro relevantní intervence z IROP.	○	○	○	
Akční plánování		●		
	Sestavení akčního plánu	Neinvestiční opatření, aktivity škol a aktivity spolupráce	Souhlas ORP a 70% jiných zřizovatelů			●		
		Finální verze MAP	Souhlas ORP a 70% jiných zřizovatelů			●		
		Dohody o spolupráci na aktivitě v MAP				○		
Budování znalostních kapacit	○	○	○	
	Vzdělávací aktivity – stanoví žadatel	Prezenční listina, hodnocení přínosu vzdělávací akce		Vzdělávací aktivity musí mít přímou vazbu na zpracování MAP	○	○	○	
Realizace plánu	
Aktivity akčního plánu – stanoví žadatel	Stanoví žadatel		Aktivity musí vycházet z již zpracovaných plánů v oblasti vzdělávání			●	
Aktivity směřující ke snížení rizika školního neúspěchu dětí a žáků	Stanoví žadatel					●	
Evaluace	
Průběžná evaluace	Průběžná evaluační zpráva	Řídící výbor MAP		●	●	●	
Závěrečná evaluace	Závěrečná evaluační zpráva	Řídící výbor MAP		●	●	●	
Řízení MAP	
Identifikace dotčené veřejnosti	Seznam relevantních aktérů	Řídící výbor MAP		●	●	●	
Základní struktura partnerství	Projektové partnerství	Na konci projektu musí partnerství obsahovat min.
a) v případě, že je žadatelem ORP - 70% škol zřizovaných ORP a 70% škol zřizovaných jinými zřizovateli,
b) v případě ostatních žadatelů – 70% škol v území		●	●	●	
Komunikační strategie	Pravidla pro zapojení dotčené veřejnosti	Řídící výbor MAP		●	●	●	
Popis fungování MAP	Principy MAP	Řídící výbor MAP		●	●	●	

Podpora místního akčního plánování ze systémové úrovně
Na národní úrovni se připravuje individuální projekt systémový zaměřený na podporu leadershipu ve školách a v území. 
Odborný garant MAP
V rámci individuálního projektu systémového, který je zaměřen na leadership, budou sledovány dva hlavní cíle. První je zaměřen na rozvoj ředitelů škol v pedagogickém vedení škol a na jejich vzájemné síťování, učení a podporu. Druhým cílem projektu je podpora leadershipu v území a v tomto ohledu bude také systémový projekt působit jako odborný garant pro místní akční plány.
Přímo řízená organizace MŠMT bude prostřednictvím projektu zajišťovat metodickou podporu v územích v následujících oblastech:
-	semináře pro zřizovatele MŠ a ZŠ
-	krajské centrum podpory strategického řízení a plánování ve školách a v územích a pro oblast dotací
-	informační setkání pro příjemce IPo MAP
-	krajské konference pro pedagogy, zřizovatele, příjemce IPo MAP a další
-	webináře pro příjemce IPo MAP

Odborný garant bude mít za úkol výše uvedené vzdělávání organizovat také ve spolupráci s místními aktéry, kteří budou v jednotlivých územích působit jako facilitátoři procesů.

V rámci tohoto projektu se pro realizátory místních akčních pánů připravuje tato podpora, která se bude týkat zejména informování o vzdělávání, možnostech rozvoje kvality vzdělávání, bude přispívat a podporovat ke sdílení dobré praxe. 

Přílohy
Příloha č. 1 Indikativní seznam šablon pro školy
Připravovaná výzva k předkládání IPo – individuálních projektů ostatních formou šablon pro školy bude podporovat projekty zaměřené na:
•	nastavení podmínek rovných příležitostí ve vzdělávání pro všechny – na školní úrovni,
•	inkluze v předškolním vzdělávání – na školní úrovni (včetně takto zacíleného DVPP),
•	snižování předčasných odchodů ze vzdělávání – na školní úrovni,
•	podporu matematické a čtenářské gramotnosti (včetně takto zacíleného DVPP).
Šablony jsou nástrojem zjednodušeného financování projektů.
Šablony jsou předem připravené modelové klíčové aktivity, s již předem daným rozpočtem a požadovaným výstupem.
Školy si do svého projektu vybírají jednotlivé šablony podle svých potřeb.
Příprava projektu se tím výrazně zjednoduší. 
Zároveň, ŘO OP VVV nekontroluje v monitorovacích zprávách ani při kontrolách na místě finanční výkazy, ale pouze dosažení výstupů aktivit. Tím dochází k dalšímu zjednodušení.

Plán akcí: 
2015 – příprava šablon a konzultace s EK
2016 – vyhlášení výzvy pro školy
2016 – 2018 – realizace projektů

Připraveny jsou tyto šablony – jejich finalizace závisí na jednání s připomínkovými místy, včetně  Evropské komise. Je možné, že v procesu finalizace dojde ke změnám. 

Mateřské školy:
1.     Osobnostně sociální a profesní rozvoj pedagogů MŠ	
1.1.   Podpora kvality práce ředitele MŠ – koučování	
1.2.   Osobnostně sociální rozvoj předškolních pedagogů MŠ – individuální	
1.3.   Osobnostně sociální rozvoj předškolních pedagogů MŠ – týmový	
1.4.   Profesní rozvoj předškolních pedagogů prostřednictvím supervize	
1.5.   Sdílení zkušeností předškolních pedagogů z různých MŠ prostřednictvím vzájemných návštěv	
1.6.   Specifika práce pedagoga s dvouletými dětmi v MŠ	
	
2.     Personální podpora MŠ 	
2.1.   Chůva – personální podpora MŠ (0,5 za měsíc)	
2.2.   Školní speciální pedagog / školní psycholog – personální podpora MŠ (0,1 za měsíc)	
2.3.   Sociální pedagog – personální podpora MŠ (0,1 za měsíc)	

3.     Usnadňování přechodu dětí z MŠ do ZŠ	
3.1.   Prevence logopedických vad a problémů komunikačních schopností u dětí v MŠ	
3.2.   Individualizace vzdělávání v MŠ	
3.3.   Odborně zaměřená tematická setkávání a spolupráce s rodiči dětí v MŠ	

Základní školy
1.     Osobnostně sociální a profesní rozvoj pedagogů ZŠ	
1.1.         Vzdělávání pedagogických pracovníků ZŠ – DVPP v rozsahu 20 hodin	
1.2.         Vzdělávání pedagogických pracovníků ZŠ – DVPP v rozsahu 40 hodin 	
1.3.         Vzdělávání pedagogických pracovníků ZŠ – DVPP v rozsahu 60 hodin 	
1.4.         Vzdělávání pedagogických pracovníků ZŠ – DVPP v rozsahu 80 hodin 	
1.5.         Podpora kvality výuky ve třídě prostřednictvím vzájemné spolupráce pedagogů ZŠ
                – interní mentoring	
1.6.         Podpora kvality výuky ve třídě u pedagogů ZŠ – externí mentoring 	
1.7.         Podpora kvality práce ředitele ZŠ – koučování	
1.8.         Vzájemná spolupráce pedagogů ZŠ	
1.9.         Tandemová výuka na ZŠ	
1.10.       Sdílení zkušeností pedagogů z různých ZŠ prostřednictvím vzájemných návštěv
1.11.      Podpora metody CLIL
1.12.       Vzdělávání pedagogického sboru ZŠ – DVPP v rozsahu 8 hodin	
	
2.     Extrakurikulární rozvojové aktivity ZŠ	
2.1.         Čtenářský klub pro žáky ZŠ ohrožené školním neúspěchem	
2.2.         Čtenářský klub pro žáky ZŠ	
2.3.         Klub zábavné logiky a rozvoje matematické gramotnosti pro žáky ZŠ 
               ohrožené školním neúspěchem 	
2.4.         Klub zábavné logiky a rozvoje matematické gramotnosti pro žáky ZŠ	
2.5.         Doučování žáků ZŠ ohrožených školním neúspěchem	
	
3.     Personální podpora ZŠ	
	
3.1.         Školní speciální pedagog / školní psycholog – personální podpora ZŠ (0,1 na rok)	
3.2.         Sociální pedagog – personální podpora ZŠ (0,1 na rok)	
	
4.     Spolupráce s rodiči žáků ZŠ	
4.1         Odborně zaměřená tematická setkávání a spolupráce s rodiči žáků ZŠ	

Střední školy
1.     Osobnostně sociální a profesní rozvoj pedagogů SŠ	
1.1.         Vzdělávání pedagogických pracovníků SŠ – DVPP v rozsahu 20  - 80 hodin 
               se zaměřením na inkluzivní vzdělávání	
1.5.         Podpora kvality výuky ve třídě prostřednictvím vzájemné spolupráce pedagogů SŠ
                – interní mentoring	
1.6.         Podpora kvality výuky ve třídě u pedagogů SŠ – externí mentoring 	
1.7.         Podpora kvality práce ředitele SŠ – koučování	
1.8.         Vzájemná spolupráce pedagogů SŠ	
1.9.         Tandemová výuka na SŠ	
1.10.       Sdílení zkušeností pedagogů z různých SŠ prostřednictvím vzájemných návštěv	
                                  1.11.       Vzdělávání pedagogického sboru SŠ – DVPP v rozsahu 8 hodin
	
2.     Extrakurikulární rozvojové aktivity SŠ	
2.1.         Doučování žáků SŠ ohrožených školním neúspěchem

3.     Personální podpora SŠ	
3.1.         Školní speciální pedagog / školní psycholog – personální podpora SŠ (0,1 na rok)	
3.2.         Sociální pedagog – personální podpora SŠ (0,1 na rok)	

Příloha č. 2 Indikativní výklad
Indikativní výklad pro plánování aktivit v MAP

Příklady možných plánovaných aktivit jsou uvedeny pro inspiraci realizátorům MAP, jak mohou využít MAP pro naplánování aktivit spolupráce. V konkrétním MAP může být jejich podoba modifikována, případně mohou být realizovány další aktivity. 

Indikativní výklad pro povinná opatření:
	
Opatření 1: Předškolní vzdělávání a péče: dostupost, inkluze a kvalita
Kvalitní předškolní vzdělávání je základem pro další osobní rozvoj jednotlivce a proto se na něj MAP soustředí. Finanční podpora předškolního vzdělávání je, a podpora zapojení nejvíce ohrožených dětí může být, významnou intervencí, která pozitivně ovlivní budoucí přístup k celoživotnímu učení a pracovnímu uplatnění. 

Místní akční plán se bude soustředit na včasnou péči a přípravu a předškolní vzdělávání dětí od tří let, tak aby byly připraveny na vstup do běžné mateřské školy a do běžné základní školy.

Příklady aktivit spolupráce pro rozvoj inkluzivního a kvalitního předškolního vzdělávání a péče: 

V tomto opatření bude MAP popisovat jednak plánované aktivity vedoucí ke koordinovanému přístupu v péči a přípravě na vzdělávání v běžné mateřské škole u dětí se SVP a jednak plánované aktivity zaměřené na celkové zvyšování kvality předškolního vzdělávání a péče s důrazem na rozvoj klíčových kompetencí všech dětí. 

Plánované aktivity v rámci MAP budou směřovány k začleňování dětí ohrožených sociálním, nebo jiným znevýhodněním do předškolního vzdělávání v mateřské škole, nebo k začleňování při přípravě na předškolní vzdělávání v nízkoprahových (neformálních) zařízeních. Dále mohou být aktivity naplánovány tak, aby usnadnily přechod dětí do předškolního vzdělávání a při přípravě na vzdělávání v běžné základní škole a následný přechod z předškolního do základního vzdělávání.

Rané a včasné péči a poradenství pro ohrožené rodiny s dětmi se v současné době v obcích věnují veřejné instituce, neziskové i soukromé organizace.  Předškolnímu vzdělávání, přípravě a hlídání dětí se v současné době kromě systému veřejných mateřských škol věnuje více poskytovatelů soukromých nebo církevních zařízení nebo neziskových mateřských center, dětských klubů, lesních školek apod. V sociálně znevýhodněných lokalitách se přípravě dětí v nízkoprahových zařízeních před vstupem do školy věnuje více poskytovatelů (zejména nestátních neziskových organizací), často v propojení se sociálními službami.

Místní akční plán by měl spojit tyto poskytovatele a zástupce cílových skupin v partnerství, v pracovní skupině, aby v místě vytvořili koordinované aktivity ve včasné  péči, předškolní přípravě a v přípravě na vzdělávání v běžné základní škole a v podpoře při přechodu na základní školu u dětí ohrožených sociálním, nebo jiným znevýhodněním. K plánovaným aktivitám MAP v této oblasti by mělo patřit nastavení systémové komunikace, sběr dat, spolupráce s rodiči a dětmi, dodatečné vzdělávací příležitosti, případně i fundraising a projektové poradenství. Podrobnějšími návrhy konkrétních aktivit pro plánování se lze inspirovat v publikaci „Soubor doporučení pro tvorbu lokálních koncepcí předškolního vzdělávání a katalogy opatření“ z projektu Pojďte do školky!. 

Pro podporu inkluzivního a kvalitního předškolního vzdělávání je zásadní postoj vedení mateřských škol, všech pracovníků mateřských škol, všech pracovníků v ostatních zřízeních pro děti do 6 let, rodičů a veřejnosti v místě a odborná podpora a profesní rozvoj pedagogických pracovníků a ostatních pracovníků ve vzdělávání dětí. Vhodnou aktivitou, která bude naplánována v MAP, je proto například společné vzdělávání vedení mateřských škol a pedagogických pracovníků, sdílení zkušeností mezi mateřskými školami a nízkoprahovými (neformálními) zařízeními před vstupem do školy, společné využívání služeb odborníků – např. školního psychologa, speciálního pedagoga, nebo školního logopeda, místní komunikační kampaň (ve spolupráci s garantem MAP), nebo návštěva škol a vzdělávacích zařízení, kde je inkluzivní vzdělávání již zavedenou praxí. Vhodnou plánovanou aktivitou pro vedení mateřských škol je například mentoring a koučování. 

Dále jsou očekávanými plánovanými aktivitami MAP návrhy na zahájení nebo rozvoj komplexních programů mateřských škol ve spolupráci s dalšími vzdělávacími zařízeními podporujícími inkluzivní vzdělávání a rozvoj kvality předškolního vzdělávání včetně vzdělávání poskytovatelů mimo systém mateřských škol.

Realizátoři MAP mohou získat další informace pro zacílení plánovaných aktivit v tomto opatření v individuálním projektu systémovém „Podpora základních gramotností“ a v individuálních projektech ostatních zaměřených na podporu budování kapacit a rozvoj gramotností. 

K rozvoji klíčových kompetencí všech dětí mohou v následných projektech sloužit nejen různorodé, kvalitní a inovativní aktivity přímo v mateřských školách, ale také plánované aktivity realizované v neformálním vzdělávání předškolních dětí.  Pro zvyšování kvality mateřských škol je vhodné naplánovat v MAP budoucí možnosti  a využití spolupráce s neformálním vzděláváním. 

Rozvoj klíčových kompetencí dětí ve formálním i neformálním vzdělávání probíhá například prostřednictvím těchto aktivit, které mohou být v MAP naplánovany:
-	Výukových programů a dlouhodobých vzdělávacích projektů zaměřených na rozvíjení klíčových kompetencí a dovednosti dětí - např. komunikačních a dalších interpersonálních a sociálních dovedností (i jako nezbytný předpoklad následného rozvoje čtenářské gramotnosti), polytechnických (technických a přírodovědných) dovedností apod. Je možné využít specializovaných vzdělávacích organizací a vzdělavatelů zaměřených na osobnostní výchovu a polytechnické vzdělávání.
-	Vytváření podnětného prostředí pro rozvoj těchto gramotností – např. komplexním vybavením prostor (např. heren, učeben, zahrad…) či pomůcek rozvíjejících klíčové kompetence a dovednosti např. v oblasti osobnostní výchovy a polytechnického vzdělávání. Prostory mohou vznikat jak u jednotlivých předškolních zařízení, tak jako zázemí využívané pro více subjektů předškolního vzdělávání.
-	Zájmového a neformálního vzdělávání předškolních dětí.
-	Vzdělávacích programů rozvíjejících dovednosti předškolních dětí v oblasti komunikace a vnímavosti (jako nezbytný předpoklad následného budování čtenářské gramotnosti), logického myšlení a myšlení v souvislostech (jako nezbytné předpoklady pro čtenářskou i matematickou gramotnost), zručnostech v nakládání s nástroji, materiály, přírodninami (polytechnická/přírodovědná gramotnost).
-	Vzdělávacích programů pro učitelky mateřských škol zaměřené na rozvoj pregramotností (například rozvíjení čtenářských kompetencí v programech čtení s nečtenáři).

Opatření 2: Čtenářská a matematická gramotnost v základním vzdělávání
Do plánovaných aktivit v rámci MAP by se měly promítnout nejen aktivity podporující čtenářskou a matematickou gramotnost na úrovni každého žáka, nebo vzdělávání učitelů a dalších vzdělavatelů, ale i aktivity celých škol, školních družin, klubů a dalších vzdělávacích zařízení, pomáhajících nastavit podporu čtenářské a matematické gramotnosti napříč vzdělávacími oblastmi a obory. Při navrhování aktivit na podporu čtenářské a matematické gramotnosti je nezbytné vždy vhodně definovat jasně, co je cílem takových aktivit a jak poznáme, že došlo ke zlepšení. 

Oporu pro přípravu aktivit v tomto opatření budou mít místní akční plány v individuálním projektu systémovém „Podpora základních gramotností“.  V částech 2.1 – 2.3 jsou uvedeny příklady aktivit, které je možné v MAP naplánovat pro zlepšení čtenářské a matematické gramotnosti ve spolupráci škol, vzdělávacích zařízení a ostatních partnerů ve vzdělávání v místě, s důrazem na podporu dětí ohrožených sociálním, nebo jiným znevýhodněním. 

2.1 Zapojení rodin do podpory čtenářské a matematické gramotnosti
Nezastupitelnou roli v podpoře gramotností dítěte hrají rodiče a širší rodina. Plánované aktivity na podporu rodiny mohou být postavené na partnerství mezi školami a službami, které poskytují vzdělávání dospělým – rodičům dětí – v oblasti gramotností. Plánované aktivity mohou být zaměřeny například na podporu čtení doma v rodině, nebo zapojení pedagogických pracovníků škol do vzdělávání rodičů, aby byli sami schopni rozvíjet gramotností dětí. Vzdělávání rodičů v sociálně znevýhodněných komunitách, kteří mají sami nízké, nebo neukončené vzdělání, má přínos i pro rodiče samotné.

2.2 Spolupráce při rozvoji čtenářské a matematické gramotnosti žáků v ZŠ
Na podporu školám budou (v rámci individuálního projektu systémového „Podpora základních gramotností“ a v projektech zaměřených na budování kapacit) proškoleni mentoři a lektoři, kteří budou pomáhat školám při zavádění efektivních přístupů v rámci celé školy, pro skupiny žáků, nebo individuální rozvoj dětí, při koordinaci práce ve třídě a při individuální podpoře učitelů. 
Pro rozvoj gramotností jsou připravovány šablony, které učitelům umožní dlouhodobé vzdělávání, společné plánování a reflektování výuky a realizaci aktivit mimo vyučování.

MAP se v této části zaměří především na koordinaci aktivit škol vzdělávacích zařízení a sdílení zkušeností při plánování aktivit spolupráce. Pro posun v rozvoji čtenářské a matematické gramotnosti je potřeba, aby MAP nastartoval a naplánoval aktivity a procesy, které se v místě udrží. Spolupráce škol navzájem a spolupráce s dalšími vzdělávacími zařízeními je přitom základem úspěchu. Je proto vhodné využít potenciálu místních nejlepších učitelů ze škol (nebo vzdělavatelů z dalších vzdělávacích institucí), aby se sami stali mentory pro ostatní školy, nebo aby poskytovali podporu ostatním učitelům ve své škole. Je potřeba podporovat aktivity vedoucí ke sdílení zkušeností s využitím mentorské podpory ve škole a v postupech, jak rozvíjet gramotnosti napříč vzdělávacími oblastmi a obory v rámci celé školy. Významnou společnou aktivitou vedení škol, učitelů a rodičů je vzdělávání o plánování výuky, způsobech jejího vyhodnocování a o možnostech hodnocení pokroku žáků ve čtenářské a matematické gramotnosti. 

Pro zajištění kontinuity v rozvoji čtenářské a matematické gramotnosti žáků mohou být v MAP plánovány koordinační aktivity škol pro zajištění prostupnosti vzdělávacích stupňů od MŠ, přes 1. stupeň ZŠ do 2. stupně ZŠ. Tyto koordinační aktivity mohou být hrazeny pomocí „šablon“ (šablona typu Vzájemná spolupráce, viz Příloha 1).

V rámci MAP mohou být navrženy aktivity pro vzájemnou spolupráci škol, zapojení dalších vzdělávacích zařízení, které umožní vedení škol, učitelům na 1. stupni ZŠ, ostatním vzdělavatelům a rodičům společně se informovat a vzdělávat o  nových metodách podpory čtenářské a matematické gramotnosti, jako je splývavé čtení, nebo vyučování orientované na tvorbu schémat (známé jako matematika prof. Hejného), nebo o metodách a přístupech zapojujících rodiče v roli externích expertů do výuky, nebo o využívání digitálních technologií ve vzdělávání (Khanova akademie).

V rámci MAP mohou být dále plánovány aktivity:
-	rozvíjející základní gramotnosti prostřednictvím neformálního vzdělávání (např. tematicky zaměřené kroužky, kluby, kurzy, letní školy …);
-	aktivity zaměřené na přenos zkušenosti s rozvíjením základních gramotností mezi školami a mimoškolními vzdělávacími institucemi, včetně využití mentorů a koučů z mimoškolních vzdělávacích institucí ve školách či využití učitelů jako mentorů a koučů pro  mimoškolní vzdělávání.

2.3 Role vzdělávacích a kulturních center (např. školských zařízení, místních knihoven a mimoškolních vzdělávacích a kulturních center) v rozvoji čtenářské a matematické gramotnosti 

Síť místních knihoven poskytuje nejširší kulturní a informační infrastrukturu. Podobně (i když s menší hustotou) funguje i řada školských zařízení (např. Domy dětí a mládeže, Centra volného času) a mimoškolních vzdělávacích a kulturních center (např. kulturní a vzdělávací centra zřizovaná NNO, regionální či veřejnou správou).  

V rámci MAP mohou být naplánovány a návazné výzvě podpořeny například aktivity knihoven a škol, podporujících zapojení rodičů do čtení doma, nebo zapojení knihoven jako místa pro mimoškolní domácí přípravu. Knihovny mohou pomáhat školám ve výběru a doporučování knih pro různé věkové skupiny, nebo pořádat setkávání k zajímavým knihám. Vzdělávací a kulturní centra mohou pořádat diskuse s autory nebo zajímavými lidmi. Pracovníci knihoven a dalších vzdělávacích zařízení se mohou také zapojit i do realizace projektů škol v šablonách na podporu čtenářských klubů. 

Školská zařízení a mimoškolní vzdělávací a kulturní centra mohou poskytovat programy rozvíjející porozumění mluvenému a psanému textu, čtení s nečtenáři, rozvíjet logické a matematické myšlení – např. přednášky a jejich cykly, interaktivní výukové programy, workshopy a praktická cvičení, včetně ukázek aplikace těchto dovedností do různých oborů např. dle specializace/zaměření příslušného centra.

Podpora vzdělávacích programů vzdělávacích a kulturních center musí být vždy plánována jako aktivita spolupráce  se školou a s cílem rozvoje čtenářské a/nebo matematické gramotnosti dětí a mládeže. Ve spolupráci nejde pouze o naplánování paralelních aktivit, ale o to, aby učitelé a pracovníci ostatních vzdělávacích zařízení cíleně a soustředěně plánovali mimoškolní vzdělávací programy pro rozvoj gramotností dětí a aby byli také společně schopni zaznamenat a zachytit, že k rozvoji gramotností u konkrétních dětí skutečně došlo (rozvíjení dovednosti vyhodnotit působení vzdělávací aktivity). 

Opatření 3: Inkluzivní vzdělávání a podpora dětí a žáků ohrožených školním neúspěchem
Při plánování budoucích aktivit je třeba vycházet z Akčního plánu inkluzivního vzdělávání na období 2016 – 2018.

3.1 Vzdělávání vedení škol a dalších vzdělávacích zařízení – inkluzivní vzdělávání

Nedílnou součástí podpory inkluze je rozvoj potenciálu každého žáka. Pro rozvoj potenciálu každého žáka je nezbytná nejen odborná podpora, ale i pozitivní postoje žáka ke vzdělávání a dobré klima ve třídách a školách.
Novela školského zákona § 16:
•	Podpora vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami.
•	Dítětem, žákem a studentem se speciálními vzdělávacími potřebami se rozumí osoba, která k naplnění svých vzdělávacích možností nebo k uplatnění nebo užívání svých práv na rovnoprávném základě s ostatními potřebuje poskytnutí podpůrných opatření. 
•	Podpůrnými opatřeními se rozumí nezbytné úpravy ve vzdělávání a školských službách odpovídající zdravotnímu stavu, kulturnímu prostředí nebo jiným životním podmínkám dítěte, žáka nebo studenta. Děti, žáci a studenti se speciálními vzdělávacími potřebami mají právo na bezplatné poskytování podpůrných opatření školou a školským zařízením.
Cílem je, aby podpora pro děti a žáky, byla poskytnuta: 
•	„co nejdříve
•	co nejflexibilněji (pokud nefunguje jeden přístup, zvolte jiný)
•	co nejlehčí (bez negativních vedlejších účinků)
•	co nejblíže (proto přednostně v rámci třídy v hlavním vzdělávacím proudu a v rámci školy v hlavním vzdělávacím proudu)
•	pouze po nezbytnou dobu.“
Očekávané přínosy místního akčního plánování v oblasti inkluze:
•	systémové zlepšení řízení mateřských a základních škol prostřednictvím začleňování dlouhodobého plánování jako nástroje ke kvalitnímu řízení škol
•	sdílené porozumění cíli: orientace na kvalitní a inkluzivní vzdělávání
•	podpora škol se slabšími výsledky
•	dostupnost kvalitního vzdělávání každého dítěte / žáka v inkluzivní škole
•	zlepšení spolupráce v území a využívání místních mimoškolních zdrojů pro rozvoj vzdělávání žáků a spolupráce s rodiči
•	zahájení diskuse a seznámení s možnostmi prevence a řešení škol ohrožených územní segregací a vytvoření návrhů místních řešení. 
V rámci místního akčního plánu mohou být naplánovány tyto návazné aktivity: 
V rámci MAP mohou být naplánovány například tyto budoucí aktivity škol:
Školy budou v následných výzvách podpořeny při zavádění změn a rozvoj inkluzivního vzdělávání podpořeny formou projektů se zjednodušeným finančním vykazováním (šablony) v rámci OP VVV. Šablony jsou připraveny na podporu aktivit, které umožňují lepší spolupráci, společné vzdělávání a sdílení zkušeností mezi pedagogickými pracovníky. V rámci přípravy MAP je tedy žádoucí, aby se otevřela diskuse o možnostech budoucí spolupráce škol. Šablony také slouží pro ověření nových aktivit na podporu dětí se SVP ve škole (např. sociální asistent) a pro zakotvení systémů na úrovni školy pro následné poskytování podpůrných opatření. V rámci MAP je tedy vhodné naplánovat, jaké školy budou tuto pozici využívat. Formou šablon bude podpořen profesní rozvoj ředitelů škol i jednotlivých pedagogických pracovníků jak formou individuální podpory (mentoringu), tak formou střednědobého a dlouhodobého vzdělávání. Proto je vhodné v rámci MAP například naplánovat společné vzdělávání. 
V rámci MAP mohou být naplánovány například tyto aktivity spolupráce: 
•	podpůrné a motivační sítě pro rodiče dětí se SVP ve včasné a rané péči
•	včasné plánování a podpora žáků se SVP při přechodu mezi stupni vzdělání
•	aktivity pro místních řešení pro řešení situace škol oslabených segregací, pro řešení odlivu dětí majoritní populace z inkluzivních škol („white flight“), nebo pro sdílení odborníků ve vzdělávání z různých typů škol
•	aktivity na podporu změny postojů k problematice dětí, žáků a rodin ohroženým sociálním vyloučením a dětí a žáků ohrožených obecně školním neúspěchem.
•	aktivity na podporu práce s žáky s odlišným mateřským jazykem
•	aktivity na podporu začleňování žáků se SVP do neformálního a zájmového vzdělávání
•	aktivity pro společné vzdělávání pedagogických pracovníků škol a pracovníků školských poradenských zařízení ŠPZ v oblastech zaměřených na porozumění podpůrným opatřením a jejich zavádění do praxe
•	aktivity pro rozvoj praktické přípravy budoucích pedagogických pracovníků nejen přímo ve školách, ale i v dalších organizacích, které pracují s žáky se speciálně vzdělávacími potřebami. Tyto aktivity mohou být v rámci MAP plánovány společně s pedagogickými fakultami.
•	aktivity pro vzdělávání podpora pedagogického vedení škol. Cílem je podpora budování kapacit pro pedagogický leadership, koncepční rozvoj škol a spolupráce základních a mateřských škol se zřizovateli, rodiči a ostatními organizacemi ve vzdělávání. 
•	aktivity pro vzdělávání k překonávání předsudků a k předcházení projevů diskriminace. Skupiny, kterým nejvíce hrozí diskriminace a sociální vyloučení, jsou příslušníci etnických menšin včetně Romů a dětí cizinců, a osoby se zdravotním postižením a znevýhodněním.
Dále mohou průběhu vytváření MAP probíhat aktivity zaměřené na zvyšování porozumění, připravenosti a podpory v  území pro vzdělávání dětí a žáků se speciálními vzdělávacími potřebami (SVP) v režimu individuální integrace, zejména dětí a žáků se sociálním znevýhodněním, a to s ohledem na potřeby v území.  
V průběhu vytváření MAP mohou také probíhat aktivity ve spolupráci s Agenturou pro sociální začleňování na podporu lokální spolupráce a navrhování společné strategie pro řešení kapacit škol a školských zařízení v území s ohledem na vzdělávání dětí a žáků se SVP, a to s ohledem na předpokládaný demografický a sociálně-ekonomický vývoj v území a pro zefektivnění vzdělávací soustavy v místě s ohledem na počty dětí, žáků, a  to vč. dětí/žáků se SVP. 
Popis vyloučených budoucích aktivit: 
Nebudou financovány aktivity na udržení a zařazování dětí 
a žáků do mateřských nebo základních škol samostatně zřízených pro žáky se zdravotním postižením. Nebudou podporovány ani aktivity ve třídách/ studijních skupinách, kde 
se vzdělává více jak 40% dětí s potřebou podpůrných opatření. 
Popis vyloučených aktivit však neplatí v případě, že existuje plán pro postupné vyrovnávání podílu žáků s potřebou podpůrných opatření mezi všechny zapojené školy (vzor Plánu pro postupné vyrovnávání podílů žáků s potřebou podpůrných opatření - viz vzor na odkaze: http://www.msmt.cz/strukturalni-fondy-1/vzory-dokumentu-op-vvv).

Indikativní výklad pro Průřezová a volitelná opatření MAP
Jde o zapracování průřezových a volitelných témat do udržitelné a dostupné plánované nabídky aktivit školního a mimoškolního vzdělávání pro rozvoj osobnosti, kompetencí, zájmu a nadání každého dítěte a žáka („Zažít úspěch“).

V těchto aktivitách musí být vždy zahrnuto:
-	začleňování dětí a žáků s potřebou podpůrných opatření do těchto aktivit;
-	zajištění finanční dostupnosti zavedených aktivit i po ukončení projektu po dobu minimálně 2 let.

Obsahem může být: 
-	plánování aktivit pro smysluplné trávení volného času, prázdnin, zapojování a rozvoj mimoškolních zdrojů a prostředí pro vzdělávání dětí a žáků;
-	Plánování programů neformálního a zájmového vzdělávání rozšiřující nabídku vzdělávání pro rozvoj kompetencí dětí a žáků o oblasti vědy a technologií – polytechnické vzdělávání, digitálních kompetencí, aktivní používání cizího jazyka, podnikavosti a iniciativy dětí a žáků, kulturního povědomí a vyjádření dětí a žáků.

Zaměření aktivit s náměty pro inspiraci: 
•	Rozvoj digitálních kompetencí dětí a žáků
o	Zkušenosti projektů výzvy 51, využití mobilních technologií
•	Rozvoj kompetencí dětí a žáků pro aktivní používání cizího jazyka
o	Zkušenosti projektů výzvy 55 OP VK, zapojování rodilých mluvčích
o	Inspirace oceněnými projekty Evropské jazykové ceny LABEL
•	Rozvoj sociálních a občanských kompetencí dětí a žáků
o	Podpora mezigeneračního vzdělávání
o	Podpora aktivního občanství v komunitě
•	Rozvoj kulturního povědomí a vyjádření dětí a žáků
o	Propojování vzdělávací oblasti Člověk a umění s dalšími oblastmi vzdělávání (hudba a matematika; mezipředmětové vztahy
•	Aktivity související se vzděláváním mimo OP VVV, IROP a OP PPR
V rámci MAP je možné plánovat i ty aktivity, které budou následně financovány i z jiných místních, nadačních, státních nebo evropských zdrojů, i mimo OP VVV, IROP a OP PPR.

Příloha č. 3 Seznam zkratek a výklad pojmů
Agregované místní akční plány
Jedná se o místní akční plány rozvoje vzdělávání, které vznikly agregací údajů o potřebách a plánovaných aktivitách škol získaných z dotazníkového šetření v členění na území ORP. 
Akční plán Strategie regionálního rozvoje ČR na období 2014 – 2020 
Akční plán realizace Strategie regionálního rozvoje ČR dle usnesení vlády č. 344 ze dne 15. května 2013. Akční plán je aktualizován ve dvouletých intervalech. Součástí Akčního plánu je mj. také 13 Regionálních akčních plánů.
Alokace
Objem finančních prostředků z ESI fondů a zdrojů vnitrostátního spolufinancování určený pro členský stát, cíl, program či jeho součást, rok, případně výzvu.
ASZ
Agentura pro sociální začleňování – je jedním z odborů Sekce pro lidská práva při Úřadu vlády ČR; agentura podporuje obce při začleňování obyvatel sociálně vyloučených lokalit.
CŽU
Celoživotní učení; Strategie celoživotního učení ČR představuje ucelený koncept celoživotního učení, který byl schválen vládou ČR usnesením č. 761 ze dne 11. 7. 2007.
Dohoda o partnerství
Dokument vypracovaný členským státem za účasti partnerů v souladu s přístupem založeným na víceúrovňové správě, který stanoví strategii členského státu, priority a opatření pro účinné a efektivní využívání ESI fondů za účelem dosahování cílů strategie Evropa 2020.
DVPP
Další vzdělávání pedagogických pracovníků. 

Evaluace/Hodnocení
Proces založený na sběru informací a na jejich odborném vyhodnocování s cílem získat spolehlivé podklady pro řízení implementace a strategické rozhodování. Hodnocení tak přispívá k hospodárnosti při nakládání s veřejnými prostředky a při jejich čerpání. 
V případě evaluací v oblasti ESI fondů se hodnotí nastavení strategií, politik, programů a projektů, jejich design, implementace a účinky. Záměrem je vyhodnotit relevanci a naplnění cílů (účelnost), dosažení efektivity, hospodárnosti a udržitelnosti. Hodnocení se provádějí před zahájením programového období či vlastní realizace (ex ante), během nich (ad hoc, ongoing nebo mid-term) a po nich (ex post).
Evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy)
Fondy EU určené k realizaci Společného strategického rámce: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Integrovaná územní investice (ITI) – Integrated Territorial Investment 
Nástroj pro realizaci integrovaných strategií rozvoje území umožňující koordinaci navzájem provázaných a územně zacílených intervencí z různých prioritních os jednoho či více programů ESI fondů. Řešené území představuje sídelní aglomerace či konurbace a jejich spádové území vymezené na základě funkčních vazeb.
Integrované nástroje
Nástroje pro realizaci integrovaných strategií rozvoje území – Integrovaná územní investice (ITI), Integrovaný plán rozvoje území (IPRÚ) a Komunitně vedený místní rozvoj (CLLD). 
Soubor navzájem provázaných a územně zacílených intervencí z různých prioritních os/priorit jednoho či více programů ESI fondů.
Integrovaný plán rozvoje území (IPRÚ)
Nástroj pro realizaci integrovaných strategií rozvoje území umožňující koordinaci navzájem provázaných a územně zacílených intervencí z různých prioritních os jednoho či více programů ESI fondů. Řešené území představuje jádrové město a jeho spádové území vymezené na základě funkčních vazeb.
Integrovaný přístup
Princip věcné (vhodně a logicky provázané a potřebné tematické/sektorové intervence), územní (realizace intervencí ve vhodném, geograficky a ekonomicky spojitém území) a časové (realisticky připravený harmonogram a časové a věcné sladění předpokládaných intervencí) provázanosti intervencí realizovaných na základě integrované strategie rozvoje území.
Integrovaný regionální operační program (IROP)
Integrovaný regionální operační program je program, který bude realizován v programovém období 2014 – 2020. Jeho gestorem je Ministerstvo pro místní rozvoj. 
Prioritou Integrovaného regionálního operačního programu je umožnění vyváženého rozvoje území, zlepšení veřejných služeb a veřejné správy a zajištění udržitelného rozvoje v obcích, městech a regionech. Cíle bude dosaženo snižováním územních rozdílů, zkvalitněním infrastruktury a posílením konkurenceschopnosti v regionech. Dále pak posílením veřejných služeb, zaměstnanosti a podpory vzdělanosti, jako jednoho z pilířů zvyšování kvality života obyvatel, a posílením institucionální kapacity veřejné správy.
Investiční priorita
Priority upřesněné ve specifických nařízeních k EFRR, ESIF a FS, které naplňují jednotlivé tematické cíle definované v obecném nařízení a které mohou být z daného fondu podporovány.
IPs
Individuální projekt systémový.

MAP
Místní akční plán rozvoje vzdělávání, který bude prioritně zaměřen na rozvoj kvalitního a inkluzivního vzdělávání dětí a žáků do 15 let. Zahrnuje oblasti včasné péče, předškolního a základního vzdělávání, zájmového a neformálního vzdělávání.
KPSVL 
Koordinovaný přístup k sociálně vyloučeným lokalitám; je nástrojem pomoci městům a obcím při společenském začleňování sociálně vyloučených obyvatel z prostředků Evropských strukturálních a investičních fondů (dále „ESIF“) za místní podpory Agentury pro sociální začleňování (dále „Agentura“).
Krajský akční plán (KAP)
Jedná se o krajský akční plán rozvoje vzdělávání, v textu je užito obou možností, využito také zkráceného názvu krajský akční plán či krajský akční plán vzdělávání; KAP stanovuje priority a jednotlivé kroky nutné k dosažení cílů vzdělávací politiky v území na základě potřebnosti, naléhavosti, přínosů a podloženosti reálnými daty a analýzami. Je zpracováván ve spolupráci s partnery v území a ve spolupráci s odborným garantem KAP. 

Místní akční skupina (MAS)
Organizace místního partnerství zastupující veřejné a soukromé místní socioekonomické zájmy (skupiny občanů, neziskové organizace, subjekty soukromé podnikatelské sféry, subjekty veřejné správy, obce, svazky obcí, apod.), přičemž na rozhodovací úrovni nesmí ani veřejný sektor ani žádná z jednotlivých zájmových skupin představovat více než 49 % hlasovacích práv. Místní akční skupina navrhuje a provádí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v souladu s čl. 32 – 35 obecného nařízení. MAS v ČR sdružuje Národní síť Místních akčních skupin České republiky, o. s. (dále také „NS MAS ČR“), jež je partnerem na národní úrovni pro spolupráci s dalšími subjekty, jejichž činnost se dotýká rozvoje venkova.
Monitorovací systém/systémy
Informační systém sloužící k monitorování, řízení, hodnocení a reportování implementace ESI fondů v ČR v programovém období 2014 – 2020, a to na všech úrovních implementace (projekt, program, Dohoda o partnerství).

Monitorování
Monitorování je nedílnou součástí jak projektového a programového cyklu, tak i realizace Dohody o partnerství. Cílem monitorování je průběžné sbírání, třídění, agregování, ukládání dat a informací a zjišťování stavu a pokroku v realizaci projektů, programů a Dohody o partnerství a porovnávání získaných informací s výchozími hodnotami a předpokládaným plánem, a to i po jeho realizaci (např. indikátory výsledků). Monitorování je soustavnou činností, která probíhá během celého trvání projektu/programu/Dohody o partnerství. 
Národní orgán pro koordinaci a řízení Dohody o partnerství
Centrální metodický a koordinační orgán pro implementaci programů spolufinancovaných z ESI fondů v ČR v programovém období 2014 – 2020. V uvedené oblasti je partnerem pro Evropskou komisi za ČR, zabezpečuje řízení Dohody o partnerství na národní úrovni, je správcem monitorovacího systému MS2014+, je metodickým orgánem v oblasti implementace a centrálním orgánem pro oblast publicity. 
NIDV
Národní institut dalšího vzdělávání.

Nositel integrovaného nástroje
Odpovědný subjekt zajišťující ve vymezeném území činnosti za účelem přípravy, schválení, realizace a vyhodnocování Integrované strategie rozvoje území. V případě CLLD se jedná o MAS. V případě ITI a IPRÚ je nositelem IN jádrové město aglomerace, které bude zmocněno k jednáním při realizaci integrované strategie OP VK – Operační program Vzdělání pro konkurenceschopnost, programové období 2007 – 2013.
Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost (OP VK) je víceletým tematickým programem v gesci Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR (MŠMT), v jehož rámci je možné v programovém období 2007 – 2013 čerpat finanční prostředky z Evropského sociálního fondu (ESF), jednoho ze strukturálních fondů Evropské unie (EU). OP VK se zaměřuje na oblast rozvoje lidských zdrojů prostřednictvím vzdělávání ve všech jeho rozmanitých formách s důrazem na komplexní systém celoživotního učení, utváření vhodného prostředí pro výzkumné, vývojové a inovační aktivity 
a stimulace spolupráce participujících subjektů.
OP PPR
Operační program Praha – pól růstu. 

Opatření
Úroveň operačního programu/programu (pro EZFRV a ENFR závazná v dokumentu programu, pro EFRR, ESF a FS nezávazná v dokumentu operačního programu). Soubor operací/aktivit, které vedou k naplnění priorit Unie v případě EZFRV a ENFR a investičních priorit u EFRR, ESF a FS, tedy tematických cílů. Na této úrovni je dále definována alokace, fond, indikátory, typy projektů, cílové skupiny, příjemci, atd. v případě, že je úroveň opatření v příslušném operačním programu využívána.
PA
Plány aktivit rozvoje vzdělávání či plány aktivit vzdělávání.
Jedná se o základní nástroj pro plánování aktivit ve školách pro potřeby implementace OP VVV; tento PA bude zpracovávat každá SŠ a VOŠ.
Princip partnerství
V souladu s obecným nařízením zahrnuje úzkou spolupráci mezi orgány veřejné správy na národní, regionální a místní úrovni, s hospodářskými a sociálními partnery a dotčenými organizacemi občanské společnosti. Partneři by měli být aktivně zapojeni v celém cyklu programu – v přípravě, provádění, monitorování a hodnocení programu.
Program (Operační program/Program rozvoje venkova)
Základní strategický dokument tematické, finanční a technické povahy pro konkrétní tematickou oblast nebo území, ve kterém jsou popsány konkrétní cíle a priority pro čerpání z EFRR, ESF, FS, EZFRV a ENRF v programovém období 2014 – 2020, kterých chce členský stát v dané tematické oblasti/prioritě dosáhnout a jakým způsobem, s vazbou na Dohodu o partnerství a strategii Unie. Jedná se o závazný dokument pro řídicí orgán daného programu vůči Evropské komisi.
Projekt
Ucelený soubor aktivit financovaných z operačního programu, které směřují  k dosažení předem stanovených, jasně definovaných a měřitelných cílů. Projekt je realizován v určeném časovém horizontu podle zvolené strategie a s daným rozpočtem. 
Předpisy EU
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 s případným zavedením legislativní zkratky.
PS
Pracovní skupina.
RAP
Regionální akční plány Strategie regionálního rozvoje ČR 2014 – 2020 (dále RAP SRR). Regionální akční plány jsou novými nástroji v politice regionálního rozvoje ČR. Jejich společnou klíčovou úlohou v programovém období EU 2014 – 2020 je naplňování územní dimenze ukotvené v Dohodě o partnerství a cílů Strategie regionálního rozvoje ČR 2014 – 2020 jako základního koncepčního dokumentu státu v oblasti regionálního rozvoje.

Řídicí orgán
Orgán zodpovědný za účelné, efektivní a hospodárné řízení a provádění operačního programu nebo Programu rozvoje venkova v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Funkcemi řídicího orgánu operačního programu spolufinancovaného z EFRR, ESF, FS a ENRF může být pověřen celostátní, regionální nebo místní orgán veřejné správy nebo veřejný či soukromý subjekt, v případě Programu rozvoje venkova spolufinancovaného z  EZFRV se může jednat o veřejný nebo soukromý subjekt působící na celostátní nebo regionální úrovni nebo samotný členský stát. Řídicí orgán vykonává činnosti v souladu s čl. 125 obecného nařízení, resp. čl. 66 nařízení o EZFRV.
Řídící výbor
Specifický/operativní cíl
Zamýšlená změna, které má být dosaženo prostřednictvím aktivit v rámci investiční priority (resp. prioritní oblasti v případě EZFRV, resp. specifického cíle v případě ENRF). 
Společný strategický rámec (dále jen „SSR“)
Dokument, který převádí cíle a záměry strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění do podoby klíčových akcí pro ESI fondy, zřizuje pro každý tematický cíl klíčová opatření, která mají být podporována z jednotlivých ESI fondů, a mechanismy pro zajištění soudržnosti a souladu programování ESI fondů s hospodářskými politikami a politikami zaměstnanosti členských států a EU.
Stakeholder
Jedná se o zainteresované strany, které jsou ovlivněny daným projektem. Ovlivnění je buď přímé či nepřímé. Přímé ovlivnění – strany jsou ovlivněny výsledky i průběhem projektu přímo – např. PS Vzdělávání, RSK, ředitelé ZŠ, SŠ, apod. – přímá účast na aktivitách KAP. Nepřímé ovlivnění – strany jsou ovlivněny projektem (průběhem či výsledkem) nepřímo, např. již existují science learning centrum v území bude ovlivněno zpracováním tématu podpory polytechnického vzdělávání v území.
Strukturální fondy
Dílčí fondy EU určené na podporu politiky hospodářské, sociální a územní soudržnosti, tj. Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský sociální fond.
SVL
Sociálně vyloučené lokality – nelze jednoduše a jednoznačně určit a ohraničit, pro jejich vymezení však poslouží tzv. mapa sociálně vyloučených lokalit Ministerstva práce a sociálních věcí (dostupná na www.esfcr.cz/mapa).
ŠAP
Školní akční plán rozvoje vzdělávání. Plán bude zpracován ve školách s málo četnými obory strategicky důležitými pro ČR.
Tematické cíle 
Tematické cíle vymezené v čl. 9 obecného nařízení.
Tematický přístup
Jedná se o plošnou intervenci v rámci jedné prioritní osy programu ESI fondů.
Územní dimenze
Možnost koncentrace prostředků z programů ESI fondů ve specifických typech území, podporující konkurenceschopnost (v závislosti na rozvojový potenciál) ČR a zohledňující požadavek na vyrovnávání územních disparit (ve vztahu k vnitřní diferenciaci území a koncentraci problémů ekonomického, sociálního či environmentálního charakteru). 
Územní místní akční plán
Místní akční plán, který potřeby v předškolním a základním školství vyhodnotí a prioritizuje v návaznosti na strategické záměry území (prioritizace, spádovost, efektivita využití a vytíženost v návaznosti na zvyšování kvality ve vzdělávání).
Územní přístup
Územně zacílená tematická intervence (plně či částečně zacílená intervence do vybraných území dle typologie území ČR nebo do území státem podporovaných regionů nebo do dalších území specificky vymezených podle jiných kritérií).
Výzva
Aktivita řídicích orgánů či zprostředkujících subjektů operačních programů či Programu rozvoje venkova vyzývající potenciální žadatele k podání žádostí o podporu podle předem stanovených podmínek. Žádosti o podporu jsou přijímány ve výzvou stanoveném období.